bet · GE01AU2 · 1990-10-11 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett tjugutal motioner från denallmänna motionstiden om rätten till ledighet samt olikafrågor rörande arbetstid. Frågor rörande semester har utskottetbehandlat tidigare i år.I de föreliggande motionerna begärs bl.a. översyn avledighetslagarna, rätt till ledighet för nya ändamål samtutökade möjligheter till ledighet för vård av barn. Motioner omarbetstiden berör dels önskemål om ökad flexibilitet, delsminskning av arbetsdagen . Vidare berörsarbetstiden inom vårdsektorn. Samtliga motioner avstyrks avutskottet bl.a. med hänvisning till fortsattaberedning av de berörda frågorna.Till utskottets betänkande har fogats elva reservationer ochett särskilt yttrande. Moderata samlingspartiet, ,och reserverar sig gemensamt för en översynav ledighetslagstiftningen. , ochvänsterpartiet framför förslag om ytterligare rätt till ledighetför vård av barn. 1989/90:A240 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att beslutar att varje ökning av effektivitetsom tekniska framsteg ger skall tas ut i form av minskadarbetstid.1989/90:A270 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetstidslagstiftningen,2. att hos regeringen begär en översyn avledighetslagarna i enlighet med vad som anförts i motionen.1989/90:A702 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det fortsatta arbetet medarbetstidsfrågorna skall syfta till att öka den enskildesmöjligheter till valfrihet och flexibilitet.1989/90:A703 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om rätt till förkortning av arbetstiden.1989/90:A713 av och () vari yrkasatt beslutar om en utvidgning av rätten tilltjänstledighet för föräldrar i enlighet med vad som i motionenanförts.1989/90:A716 av m.fl. (vpk) vari yrkas1. att hos regeringen begär en plan för minskningav arbetsdagen ,2. att hos regeringen begär förslag tillbegränsning av flexibla och konjunkturanpassade arbetstider,3. att hos regeringen begär förslag tillbegränsning av övertiden till högst per år.1989/90:A718 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att enreglering av läkarnas sammanhängande arbetstid bör genomföras.1989/90:A724 av m.fl. (vpk) vari yrkas22. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om rätt till ledighet för vård av barn för att enligtden anställdes önskemål kunna variera rätten till ledighetmellan 5 och av arbetstiden i enlighet med vad i motionenanförts under avsnitt 5.4.1,23. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om rätt till ledighet för vård av barn så att rättentill ledighet förlängs till dess barnet fyllt elleravslutat femte skolåret i enlighet med vad i motionen anförtsunder avsnitt 5.4.2,24. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om rätt till ledighet för vård av barn så att lagenutökas till att gälla även för anställd som sökt kommunalbarntillsyn utan att få något erbjudande i enlighet med vad imotionen anförts under avsnitt 5.4.3,25. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om rätt till ledighet för vård av barn så att förbudetmot omplacering i samband med att den anställde återgår tillarbetet skärps i enlighet med vad i motionen anförts underavsnitt 5.4.4,26. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om rätt till ledighet för vård av barn så att denanställde får rätt till en aktualiserad befattningsbeskrivningnär ledigheten påbörjas i enlighet med vad i motionen anförtsunder avsnitt 5.4.5,1989/90:A727 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en strategi för hursextimmars arbetsdag skall införas.1989/90:A729 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en lagändring som jämställerföreningsarbete inom boendet med facklig och politisk verksamhetvad gäller rätten till ledighet från arbetet.1989/90:A731 av m.fl. (c,fp,m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående behovet av en översyn avledighetslagarna.1989/90:A732 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att hos regeringen begär en översyn avstudieledighetslagen och förtroendemannalagen i enlighet med vadsom anförts i motionen.1989/90:A734 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till tjänstledighet för svensktbiståndsarbete.1989/90:A738 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till ledighet för föreningsarbeterelaterat till skola och socialtjänsten.1989/90:A743 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målet för arbetstidspolitiken skallvara sex timmars arbetsdag för alla,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utredning om sextimmarsdagenstotala effekter för individ och samhälle.1989/90:A759 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom arbetstidsförkortning.1989/90:A763 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att utvidga rätten till hel ledighet för vårdav barn till dess att barnet fyllt tre år.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So644.1989/90:A764 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anhörigvård,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So322.2. att som sin mening ger regeringen till känna attheltid inom äldreomsorgen skall vara /vecka.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So322.1989/90:A817 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts att målet är att alla skall få möjlighet arbetstid , vilket ger utrymme till ennormal arbetstid på ,InledningDet finns flera lagar om rätt till ledighet från arbetet. Iförra årets betänkande, 1989/90:AU2, redovisas översiktligtlagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet förutbildning, semesterlagen (1977:480), lagen (1978:410) om rätttill ledighet för vård av barn, m.m., lagen (1979:1184) om rätttill ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, lagen(1986:163) om rätt till ledighet för grundläggandesvenskundervisning för invandrare samt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård. Semesterfrågorna ärinte aktuella i detta sammanhang. De har behandlats tidigare iår, dels i samband med regeringens proposition 1989/90:59 om densjätte semesterveckan, vilken behandlats i 1989/90:AU10, dels isamband med utskottets yttrande till finansutskottet,1989/90:AU4y, angående förslag i kompletteringspropositionen omvissa avvikelser från semesterlagen. Därutöver har motioner frånden allmänna motionstiden rörande semesterfrågor behandlats iutskottets betänkande 1989/90:AU21 om semesterlön m.m. samt iutskottets yttrande till jordbruksutskottet, 1989/90:AU5y, omanimalieproducenternas ledighet.Utskottet hänvisar till föregående års översikt överlagstiftningen. Utöver lagreglerna kan det finnas kollektivavtalsom kompletterar eller ersätter lagen.Individens ledighet motsvaras av frånvaro från arbetet. Enligtarbetskraftsundersökningarna, där frånvaro från arbete mäts somfrånvaro under hela och del av mätveckan, var under år 1989drygt en miljon människor frånvarande från arbetet (se tabell1). Jämfört med föregående år har antalet frånvarande personer-- såväl män som kvinnor -- ökat. Tabellen visar att semesteroch sjukdom är de vanligaste frånvaroorsakerna; varfrånvarande på grund av semester under en normal vecka medan 8 %var frånvarande på grund av sjukdom. Frånvaron förföräldraledighet uppgick genomsnittligt till av desysselsatta, varvid männens frånvaro uppgick till ochkvinnornas till 6 %.Tabell 1. Frånvaro från arbetet under hela eller delav mätveckan fördelad efter kön och frånvaroorsak (exkl.frivecka/fridagar på grund av arbetstidens förläggning).ÅrsmedeltalFrånvaroorsaker Båda könen Män Kvinnor(1 000-tal ochprocent avsysselsatta)Sjukdom 339 () 151 () 188 ()Semester 411 () 215 () 196 ()Värnplikt 21 () 21 () 0 ()Vård av barn 148 () 25 () 124 ()Studier 48 () 18 () 30 ()Annan tj.ledighet 42 () 21 () 21 ()Arbetsmarknadsskäl 35 () 17 () 18 ()Övriga orsaker 10 () 7 () 4 ()Summa 1 056 () 475 () 581 ()Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar.Berednings- och utredningsarbete i arbetstidsfrågorUnder påbörjades remissbehandling av betänkandena(SOU 1989:53) Arbetstid och välfärd och (SOU 1988:54) OmSemester. Remisstiden gick ut . För en översikt avhuvuddragen i Arbetstid och välfärd hänvisas till utskottetsbetänkande /90:AU2 från föregående år.I utskottets av godkända betänkande 1989/90:AU21Semesterlön m.m. redovisade utskottet följande.Utskottet har inhämtat att avsiktär att -- sedan remisstiden gått ut -- ge direktiv till en nyarbetstidsutredning som i första hand skall utreda om man kanslå ihop arbetstidslagen och semesterlagen och övergå till attberäkna arbetstiden på årsbasis, alltså lämna förslag tilleventuell allmän lag om årsarbetstid. pekarpå denna möjlighet i sitt betänkande utan att närmare komma mednågot förslag. I detta sammanhang avser också departementet atti direktiven uppdra åt utredningen att se på densemesterlönegrundande frånvarons konsekvenser för små företagmed få anställda.Vidare har utskottet berört arbetstidsfrågor i sitt avriksdagen godkända betänkande 1989/90:AU10 Den sjättesemesterveckan. I detta framlägger utskottet sin mening påföljande sätt.Till skillnad från motionerna A4 och A6 kan utskottet intebiträda tanken att den sjätte semesterveckan skulle varaoförenlig med en arbetstidsförkortning. I propositionen nämnsnämligen att möjligheten att använda den femte och sjättesemesterveckan för att förkorta veckoarbetstiden kan komma attövervägas i samband med lagstiftningen för de senare etapperna isemesterreformen. Utskottet anser det vara av intresse att dennafråga övervägs liksom möjligheterna till flexibilitet iarbetstidsuttaget.Remissammanställning över de nämnda utredningarna har avarbetsmarknadsdepartementet upprättats i maj 1990.Departementets planering innebär att utredning angåendeårsarbetstid m.m. tillsätts inom kort.I föregående års betänkande 1989/90:AU2 fanns i inledningenett avsnitt Förkortad arbetstid för vårdpersonal. Bl.a.redovisades att kommun infört sextimmars arbetsdag med heltidslön för vårdbiträdespersonalen inomhemtjänsten. kom en utvärderingsrapport"6-timmars arbetsdag 8-timmars lön" (kommun, )över denna verksamhet. I rapporten beskrivs att denna förändringav arbetsvillkoren har haft positiv effekt påpersonalomsättning, sjukfrånvaro och arbetsskador. Huruvidadenna effekt kvarstår än återstår att seenligt rapporten. Vidare redovisas att reformen inneburit enökad kostnad för kommunen (mellan 2,2 och 7 milj. kr. beroendepå alternativ) men att den i ett samhällsekonomiskt perspektivhar finansierat sig själv.Landstingsförbundets uppfattning är nu liksom tidigare attlandstingen tills vidare inte bör påbörja försök med sex timmarsarbetsdag, främst av personalförsörjningsskäl. De senaste årenhar bedrivit ett intensivt arbete för attöka flexibiliteten i förläggningen av vårdpersonalensarbetstider både vad avser daglig flexibilitet ochindividanpassade arbetstider. Ökad uppmärksamhet riktas nu ocksåmot de anställdas sysselsättningsgrader.I detta sammanhang skall vidare redovisas att den studie avföräldraledighetslagen som arbetslivscentrum påbörjade år 1987nu är avslutad men ännu ej publicerad. Studien gäller frågor omhur föräldraledighetslagen tolkas och tillämpas av de lokalaparterna på arbetsmarknaden och av enskilda anställda.I studien som bygger på svar från 1 419 anställda föräldrarvilka fick barn har undersökts hur vanligt det är attföräldrar omplaceras. Resultatet är att bland männen som tagitpappaledigt en månad eller mer (134 personer) knappast någonblivit omplacerad. Av de kvinnor som kom tillbaka till sinarbetsgivare efter heltidsledigheten var det (43 personer)som blev omplacerade. De som förkortade sin arbetstid när deåtergick i arbete omplacerades i större utsträckning () ände som återgick till heltid (). av kvinnornauppgav att de fick förändrade arbetsuppgifter när de återkomtill sin arbetsgivare. Nästan hälften av de kvinnor som fick enförändrad arbetssituation ansåg att de fick det sämre när de komtillbaka. Enligt forskarna tycks arbetsgivarna, framför allt desmå på privata sektorn, sakna kännedom om lagensomplaceringsskydd. Forskarnas slutsats är att det inte i förstahand behövs en ändrad lagstiftning utan omfattande informationtill arbetsgivare och fackliga företrädare om innebörden iomplaceringsskyddet. Översyn av ledighetslagstiftningenI tre motioner begärs en översyn avledighetslagstiftningen.Sonja Rembo m.fl. (m) anför i motion A270 att ledighetslagarnautan tvivel var för sig varit motiverade och haft stor betydelseför de anställda. De har dock fört med sig problem genom en högfrånvarofrekvens, vilken innebär en kraftigt ökad belastning påsåväl samhället som företagen. Existerande ledighetsformer börvägas mot andra berättigade krav på ledighet och större hänsyntas till de ekonomiska konsekvenserna av olika ledigheter.Särskild hänsyn måste tas till de förhållanden som råder imindre företag.I motion A731 av m.fl. (c, fp, m) framhålls attledighetslagarna har blivit mycket svårhanterliga för denenskilde arbetsgivaren. Detta gäller inte minst i mindre företagsom ofta har små administrativa resurser. Lagarna bör därför sesöver och bl.a. anpassas till de mindre företagens situation.Elver m.fl. (fp) begär i motion A732 en översyn avstudieledighetslagen och förtroendemannalagen. Bl.a. frånsmåföretagarhåll har det påpekats att ledighetslagarna äralltför vidlyftiga. Vid en översyn bör övervägas om dennuvarande obegränsade rätten till studieledighet är rimlig.Vidare bör tolknings- och tillämpningsproblem beträffandeförtroendemannalagen ses över.Utskottet har behandlat likartade yrkanden om översyn avledighetslagstiftningen ett flertal gånger, senast i betänkandet1989/90:AU2. Utskottet har inte skäl att frångå sin tidigareuttalade uppfattning att man är positiv till en lagteknisköversyn av ledighetslagarna. Beträffande de små företagensproblem konstaterar utskottet att den inledningsvis redovisadeplaneringen i fråga om ytterligare utredning på arbetstids- ochsemesterområdet innebär att de små företagens situation särskiltkommer att utredas i samband med överväganden omsemesterlönegrundande frånvaro. Beträffande denna del harutskottet uttalat att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till förändring (1989/90:AU21). Med hänsyntill att de två områden som betyder mest för utbudet avarbetstimmar -- arbetstiden och semestern -- är föremål förytterligare utredning och analys finner utskottet inte skäl attnu ompröva målsättningen och intresseavvägningen av de härupptagna ledighetslagarna. Utskottet avstyrker därför motionernaA270 (m), A731 (c, fp, m) och A732 (fp) i tillämpliga delar.Nya ledighetsformerI två motioner föreslås ledighet för föreningsarbete.I motion A729 av och (båda s)framhålls behov av en lagändring som jämställer föreningsarbeteinom boendet med facklig och politisk verksamhet vad gällerrätten till ledighet från arbetet.Bengt Kronblad m.fl. (s) begär i motion A738 rätt tillledighet för föreningsarbete relaterat till skola ochsocialtjänsten.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attregeringskansliets vidare beredning med arbetstidsfrågornainrymmer en prövning av ökad flexibilitet i arbetstiderna.Resultaten av den nu planerade utredningen om årsarbetstid m.m.är av vikt för arbetet på detta område. Utskottet är för sin delinte berett att förorda en utvidgning av rätten till ledighet.Motionerna A729 (s) och A738 (s) avstyrks därför.Elver m.fl. (fp) föreslår i motion A734 att regeringenfår i uppdrag att lägga fram förslag angående rätt tilltjänstledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet.Vid ett flertal tillfällen har utskottet behandlat liknandeyrkanden, senast i betänkandet 1989/90:AU2. Utskottet har därvidansett att det med hänvisning till de möjligheter som föreligger till tjänstledighet vid biståndsverksamhet avolika slag inte varit påkallat att införa en lagstadgad rätttill ledighet för tjänstgöring inom katastrofbiståndet.Utskottet har inte ändrat uppfattning, varför motion A734avstyrks.Ledighet för vård av barn och närståendeI flera motioner begärs att småbarnsföräldrarnas rätt tillledighet för vård av barn utökas.Daniel Tarschys m.fl. (fp) i motion A763 samt (båda c) i motion A713 föreslår en förlängning avsmåbarnsföräldrarnas rätt till hel ledighet. Motionärernaanser att rätten till tjänstledighet på heltid bör byggas uttill dess barnet fyllt tre år.Motsvarande yrkande har återkommande behandlats av utskottet,senast i yttrandet 1988/89:AU2y tillsocialförsäkringsutskottet. byggdesföräldraförsäkringen ut med tre månaders ersättning påsjukpenningnivå. Utskottet förutsätter att den fortsattautbyggnaden av föräldraförsäkringen prioriteras. Utskottetställer sig liksom tidigare avvisande till tanken att förlängaden obetalda ledigheten och avstyrker därför motionerna A713 (c)och A763 (fp) i aktuella delar.Frågan om rätten till förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar tas upp i motionerna A724 av . (v), A713 av och (båda c) samtA703 av och (båda s). Denna rättbör enligt motionärerna utsträckas att gälla till dess barnetfyllt eller har avslutat det femte skolåret. Detta ärviktigt för både barn och föräldrar bl.a. med hänsyn till atttillgången på fritidshemsplatser varierar. För statligtanställda finns redan rätten att förkorta arbetstiden till dessbarnet är genom kollektivavtal. Denna rätt bör dockgälla alla föräldrar.Utskottet gör för sin del följande överväganden.Som tidigare redovisats har arbetstidskommitténs betänkande(SOU 1989:53) Arbetstid och välfärd remissbehandlats.Remissinstanserna instämmer i stort med arbetstidskommittén attstörre möjligheter för den anställde att påverka sin arbetstid,dess längd och förläggning är viktigt. Ytterligarebeslutsmaterial skall inhämtas genom den nu planeradeutredningen om årsarbetstid. Med hänsyn till detberedningsarbete som sålunda pågår i fråga om ökad flexibiliteti arbetstidsfrågor är utskottet inte berett att förorda enutvidgning av rätten till förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar. Motionerna A703 (s), A713 (c) och A724 (v)avstyrks därför i tillämpliga delar.Vänsterpartiet framlägger i motion A724 ytterligare förslag isamband med bestämmelserna angående ledighet för vård avbarn. Motionärerna anser att rätten till förkortad arbetstid ienlighet med den anställdes önskemål bör kunna variera mellan 5och av arbetstiden. Vidare yrkas att en anställd som söktkommunal barntillsyn utan att få något erbjudande bör få rätttill ledighet enligt föräldraledighetslagen. För närvaranderiskerar den anställde att bli uppsagd från sin anställning, ombristande barntillsyn hindrar återgång till arbetet efterföräldraledigheten. Vidare bör lagen skärpas vad gäller förbudetmot försämringar av anställningsförhållandena i samband med attden anställde återgår till arbetet. anser i dettasammanhang att det är väsentligt att alla anställda får enbefattningsbeskrivning i anslutning till påbörjande av enanställning. När föräldraledighet inleds bör den anställde fårätt till en aktualiserad befattningsbeskrivning. Enligtmotionärerna är det många kvinnor som får mindrekvalificerade arbetsuppgifter efter föräldraledigheten.Utskottet har i sitt yttrande 1988/89:AU2y tillsocialförsäkringsutskottet behandlat frågan om varierbararbetstid mellan trekvartstid och heltid. Utskottet anförde dåatt det delade uppfattningen i proposition 1988/89:69 attfördelarna för arbetstagarna av en ökad valfrihet får vägas motolägenheterna för arbetsgivarna i personalplaneringen. Frågan omhur ledighetsreglerna bäst skall samordnas medföräldraförsäkringens bestämmelser bör ytterligare analyserasoch den ökade valfriheten i fråga om arbetstider belysas närmareinnan förändringar föreslås. Utskottet vidhåller sin uppfattningpå denna punkt.I den nämnda propositionen 1988/89:69, vilken godkändes avriksdagen, föreslogs vissa ändringar i samband medföräldraledigheten. Bl.a. föreslogs att antalet tillåtnaledighetsperioder under ett kalenderår skulle utökas från tvåtill tre samt att föräldrapenning längst utges till dess barnethar fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet haravslutat det första skolåret. Enligt föräldraledighetslagen harföräldrar rätt till ledighet somarbetstagaren uppbär föräldrapenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Som tidigare nämnts har föräldraförsäkringenden byggts ut med tre månaders ersättning påsjukpenningnivå. Utskottet är inte berett att förordaytterligare ledighet inom ramen för lagen om rätt till ledighetför vård av barn.Vad gäller frågan om omplacering i samband med återgång tillarbetet efter föräldraledighet behöver en arbetstagare somanvänder sin rätt till ledighet inte finna sig i attanställningsförmånerna minskas eller arbetsförhållandenaförsämras i annan mån än som följer av uppehållet i arbetet (11§ föräldraledighetslagen). Arbetstagaren är inte heller skyldigatt godta annan omplacering än sådan som kan ske inom ramen föranställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten.En anställd som återvänder till sin arbetsplats efterföräldraledighet garanteras därmed att inte komma i en sämreställning än sina arbetskamrater. Däremot ges inte någon garantiför att arbetstagaren under alla förhållanden skall kunna återgåtill samma befattning eller arbetsförhållanden som tidigare.Inledningsvis har redovisats vissa resultat från en treårigstudie inom arbetslivscentrum av hur föräldraledighetslagentolkas och tillämpas av de lokala arbetsmarknadsparterna och avenskilda. Studien är i sak avslutad men ännu inte publicerad.Utskottet anser att forskningsresultaten innebär ett nyttunderlag som kan ligga till grund för prövning av hur man skallgå vidare. Utskottet vill i detta sammanhang understryka viktenav information till arbetsgivare, fackliga företrädare ochanställda om innebörden i omplaceringsbestämmelserna. Syftet medyrkandet får därmed anses vara tillgodosett, och detsammapåkallar inte någon åtgärd.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionA724 i redovisade delar.I motion A764 -- med motivering i motion So322 -- pekarMarianne m.fl. (mp) på behovet av ledighet föranhörigvård. I motionen anförs att en del äldre vårdas ihemmet av anhöriga eller närstående. Dessa bör få rätt tillanställningstrygghet och möjlighet att utbilda sig.Förvärvsarbetande anhöriga bör ges ledighet enligt samma reglersom gäller för vård av sjukt barn.Utskottet vill erinra om att lagen (1988:1465) om ersättningoch ledighet för närståendevård trädde i kraft den 1 juli 1989.Fr.o.m. detta datum har en anhörig eller närstående, som vårdaren svårt sjuk person, rätt till ledighet med ersättning frånförsäkringskassan för varje person som vårdas.Ersättning utgår med belopp motsvarande vårdarens sjukpenning.Beroende på hur av dagen som vården ges kan vårdaren taut hel, halv eller fjärdedels ersättning och ledighet. Medhänvisning till det anförda finner utskottet att motion A764 iaktuell del bör avslås av riksdagen.Generella arbetstidsreformerI motion A270 av m.fl. (m) och i motion A702 avAnn-Cathrine och (båda m) pekas påbehov av ökad flexibilitet i arbetstiderna. tordedet finnas ett avsevärt behov av en individuell planering avarbetstiden med hänsyn till familjeförhållanden, ideellt arbete,studier etc. Det fortsatta reformarbetet bör inriktas på attbegränsa lagstiftningen på arbetstidsområdet till vad som ärabsolut nödvändigt med hänsyn till hälso- och skyddsaspekter,rätt till semester m.m. Arbetstagare och arbetsgivare bör gesvida ramar att träffa avtal individuellt och kollektivt.Vänsterpartiet begär i motion A716 en plan för att minskaarbetsdagen . Flexibla och konjunkturanpassadearbetstider -- eftersträvade av SAF och storfinansen -- måstebegränsas och en snabb utveckling mot sex timmars arbetsdagpåbörjas.