bet · GE01NU2 · 1990-11-15 00:00:00 — 1990/91NU2ÄrendetI detta betänkande behandlas -- helt eller delvis -- fyramotioner med yrkanden omverksamhetsregler för banker och försäkringsbolag,statligt inflytande i affärsbankernas styrelser,information om regler för återbetalning av hypotekslån,kvittens vid deponering i servicebox. Utskottet avstyrker alla motionsyrkandena. Enhälligtkonstaterar utskottet att beredningen av frågan om nyaverksamhetsregler för banker och försäkringsbolag fortskrider.Som tidigare begärs i reservationer att systemet med offentligaledamöter i affärsbankernas styrelser skall avskaffas (m, fp)liksom också bestämmelserna om att regeringen skall godkänna valav ordförande i dessa styrelser (m, fp, c). Nya förslag somlikaledes stöds i reservationer är att bankinspektionen skallverka för bättre information om regler för återbetalning avhypotekslån (fp, c) och söka få till stånd ett system medkvittenser vid deponering i bankernas serviceboxar (fp). De motioner som behandlas här är följande:1989/90:N220 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avregleringar av tillåtna verksamhetsfält för bankeroch försäkringsbolag,4 (delvis). avskaffar systemet med statligastyrelserepresentanter i banker ------,1989/90:N231 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att bankinspektionen får i uppdrag attutreda och föreslå bankerna ett system med kvittens viddeponering i bankboxar.1989/90:N295 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att bankinspektionen får i uppdrag att ökainformationsinsatserna till låntagarna vad gälleramorteringsregler för villalån.1989/90:N318 av Per m.fl. (m) såvitt gälleryrkandena att riksdagen5. beslutar att 7kap. 11§ bankaktiebolagslagen (1987:618)skall lyda i enlighet med förslag i NU 1987/88:20 reservation 9,val av styrelseordförande i affärsbank,6. hos regeringen begär förslag till ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618) beträffande statligarepresentanter i bankstyrelser i enlighet med vad som i motionenanförts.Pågående utredningEn kommitté (Fi 1990:11) för översyn av försäkringsbolagensverksamhet (ordförande: justitierådet ) harnyligen tillkallats av statsrådet på grundval avett regeringsbeslut. I direktiven (dir. 1990:5) anförs underrubriken av regleringsinsatser bl.a.:Försäkringsverksamhetens speciella karaktär och ekonomiskabetydelse har traditionellt ansetts motivera en särskildreglering som skydd för försäkringstagarna. En reglering avverksamheten ligger emellertid även i försäkringsgivarnasintresse, eftersom verksamheten är beroende av attförsäkringstagarna bedömer bolagen som trovärdiga och kapablaatt uppfylla ingångna avtal. Som en konsekvens av attlivförsäkringsavtal ofta sträcker sig över en lång tidsperiodoch dessutom oftast kombineras med ett långsiktigt sparande, ärregleringen av livförsäkringsverksamhet mer omfattande än densom gäller skadeförsäkringsverksamhet.Alltför detaljrik och omfattande reglering kan emellertidmedföra samhällsekonomiska kostnader i form av hämmad konkurrensoch produktutveckling samt ökad byråkrati. Det är inte alltidlätt att avgöra var gränsen går mellan nödvändigaregleringsinsatser resp. regler som beskär handlingsfriheten istörre utsträckning än vad som är samhällsekonomiskt motiverat.En konsekvens av den pågående internationaliseringsprocessen äratt det kommer att ställas nya krav på de svenskaförsäkringsbolagen. Väl avvägda regleringsinsatser blir dåsärskilt betydelsefulla för att lagstiftningen inte skallmedföra negativa konsekvenser för vare sig försäkringstagareeller försäkringsgivare.Kommittén bör göra en samhällsekonomisk analys avskyddsintressena inom försäkringsverksamheten och mot bakgrundav denna göra en övergripande bedömning av erforderligaregleringsinsatser. Kommittén är därvid fri att bedöma omhittillsvarande principer skall tillmätas samma vikt i framtidensom . I sammanhanget är det väsentligt att kommitténklargör de skillnader som föreligger mellan skade- ochlivförsäkringsverksamhet och som motiverar olika grad avreglering. Skillnader i tidshorisont och förekomst av sparandeär egenskaper som särskilt påverkar skyddsintressenas karaktärinom skade- resp. livförsäkringsverksamhet. Verksamhetsregler för banker och försäkringsbolagFör såväl banker som försäkringsbolag gäller att det är nogafastställt i lag vilka slags verksamhet som är tillåten för dem.En bank får enligt 2 kap. 1 § bankrörelselagen (1987:617)bedriva in- och utlåning av pengar och, med viss inskränkning,annan verksamhet som har samband därmed. Inskränkningen kommertill uttryck i ett antal paragrafer som uttömmande anger vilkaslags egendom en bank får förvärva för egen räkning eller drivahandel med. Ett försäkringsbolag får enligt 1kap. 3§försäkringsrörelselagen (1982:713) inte driva annan rörelse änförsäkringsrörelse, om det inte finns särskilda skäl för det.I betänkandet (SOU 1988:29) Förnyelse av kreditmarknaden harkreditmarknadskommittén föreslagit en omläggning av bankernasverksamhetsregler. Gränsen för vad som är tillåtet skulle ihuvudsak dras upp genom en något mera konkret utformaddefinition av bankverksamhet. Vissa från skyddssynpunkt viktigaförbud för bank att förvärva viss egendom skulle anges i lagen.Andra förvärv än de uttryckligen förbjudna skulle vara tillåtna,under förutsättning att de ryms inom den ram sombankverksamhetsdefinitionen anger.Försäkringsverksamhetskommittén hade att utgå från ettuttalande i direktiven att förbudet för försäkringsbolag attdriva annan rörelse än försäkringsrörelse skulle bestå. Från denutgångspunkten behandlade kommittén -- i sitt slutbetänkande(SOU 1987:58) Försäkringsväsendet -- distinktionenmellan begreppen försäkringsrörelse och annan rörelse.I motion 1989/90:N220 (fp) riktas kritik mot "idéerna omfortsatt och utvidgad reglering av vad banker respektiveförsäkringsbolag får ägna sig åt". I verkligheten är gränsernamellan de tjänster som erbjuds av banker och dem som erbjuds avförsäkringsbolag flytande, säger motionärerna; redan dennuvarande regleringen leder till svåra gränsdragningsproblemoch onödigt krångel. För konsumenterna är det angeläget att detråder effektiv konkurrens på de finansiella tjänstemarknaderna,tillägger de.Utvecklingen har, som utskottet (1988/89:NU24)framhöll vid behandlingen av ett likadantmotionsyrkande, otvivelaktigt medfört ökade svårigheter att angeklart avgränsade verksamhetsfält för banker, andrafinansinstitut och försäkringsbolag. En av huvuduppgifterna vidberedningen av de båda nyssnämnda kommittéernas förslag tordevara att åstadkomma väl fungerande rörelseregler, anfördeutskottet vid det tillfället. Behovet av samordning medmotsvarande regler inom EFTA-länderna och EG betonades.Slutsatsen var att borde avvakta resultatet avregeringens fortsatta beredning av frågorna och lämnamotionsyrkandet utan åtgärd, vilket också blev riksdagensbeslut.Ett stort antal EG-direktiv rörande banker och kreditväsensamt försäkringar återges och kommenteras i en avutrikesdepartementets handelsavdelning utgiven redovisning avdet svenska integrationsarbetet, daterad . Blandregeringskansliets arbetsgrupper för integrationsarbetet har enfått området finansiella tjänster på sin lott. Behovet avregleringsinsatser från statens sida på försäkringsverksamhetensområde skall, som framgår av det föregående, bedömas av enkommitté som just har tillsatts. har ipromemorian (Ds 1990:57) Branschglidningen inom den finansiellasektorn föreslagit utvidgade möjligheter till integration mellanförsäkringsbolag, banker och andra finansiella företag. Fråganhar stor vikt till följd av aktuella transaktioner som syftartill en sådan integration.Utskottet konstaterar sålunda att beredningen av detfrågekomplex som avses i motionsyrkandet fortskrider. Medhänvisning härtill föreslår utskottet att lämnarmotion 1989/90:N220 (fp) i nu berörd del utan åtgärd.Statligt inflytande i affärsbankernas styrelserRegeringen får enligt 7kap. 1§ bankaktiebolagslagen(1987:618) utse högst fem ledamöter, s.k. offentligastyrelseledamöter, i ett bankaktiebolags styrelse. Deras uppgiftär enligt lagen att särskilt verka för att samhällets intressenbeaktas i bolagets verksamhet. Ursprungligen infördes dennaordning . De offentliga styrelseledamöterna skall även fåta del i direktionens och andra s.k. delegatgruppers arbete.Moderata samlingspartiet och har ioppositionsställning motsatt sig att det skall finnasbestämmelser om offentliga styrelseledamöter. Den uppfattningenkom till uttryck i en reservation när frågan om avskaffande avdessa bestämmelser senaste gången, , behandlades avriksdagen (1988/89:NU24).Från båda de nämnda partiernas sida begärs nu på nytt attsystemet med offentliga ledamöter i affärsbankernas styrelserskall slopas. Motion 1989/90:N220 (fp) innehåller ett yrkande omatt direkt skall fatta ett sådant beslut. Enligtmotsvarande yrkande i motion 1989/90:N318 (m) skall riksdagenanmoda regeringen att lägga fram förslag till en lagändring medden angivna innebörden. I båda motionerna anförs att statenskontroll över bankerna bör utövas av tillsynsmyndigheten ochinte genom statliga styrelserepresentanter.Liksom tidigare konstaterar utskottet att systemet medoffentliga styrelseledamöter har visat sig värdefullt och tycksvara fullt accepterat från de berörda bankernas sida. Det finns,menar utskottet, inget skäl för att föranstalta om enändring när det gäller denna form för kontakt mellan staten ochaffärsbankerna. Utskottet avstyrker sålunda de båda nämndamotionerna såvitt nu är i fråga.Sedan år 1985 gäller en ordning enligt vilken val avordförande i en affärsbanks styrelse skall underställasregeringen för godkännande. Bestämmelserna härom finns nu i7kap. Ordföranden skall varaledamot i styrelsen. Regeringen skall godkänna valet om denvalde kan förväntas verka för att såväl bankens som samhälletsintressen beaktas i verksamheten. Om valet inte godkänns skallregeringen i stället utse en annan ledamot av styrelsen tillordförande.Denna form för statligt inflytande inom banksektorn haralltifrån början varit kontroversiell; från de tre borgerligapartiernas sida har man motsatt sig att den skulle införas resp.begärt att den skulle avskaffas. Ett nytt yrkande av sistnämndainnebörd finns nu i motion 1989/90:N318 (m).Senast behandlade ett motionsyrkande i ämnet varvåren 1988. Till sitt avstyrkande -- som de nämnda partiernasföreträdare reserverade sig mot -- fogade utskottet en erinranom sitt uttalande vid bestämmelsernas tillkomst att det är"självklart att en av regeringen godkänd eller utseddstyrelseordförande inte har att följa politiska direktiv".Utskottet står kvar vid sin uppfattning att en viss statligmedverkan i affärsbankernas val av styrelseordförande ärvälmotiverad. Den gällande ordningen möjliggör ett önskvärtinflytande från det allmännas sida vid dessa val utanlångtgående ingrepp i det institutionella systemet. Det nubehandlade yrkandet i motion 1989/90:N318 (m) avstyrks alltså.Information om regler för återbetalning av hypotekslånVillaägare m.fl. som har ett hypotekslån vars räntesats ärbunden önskar ibland återbetala lånet eller endel därav snabbare än enligt amorteringsplanen. De kan då mötasav beskedet att ett sådant arrangemang är förenat med en avgifttill det långivande institutet, motiverad med att detta har attförränta en motsvarande långsiktig upplåning.Detta förhållande är utgångspunkten för motion 1989/90:N295(fp). Avtal om villalån torde ibland komma till på alltförlättvindiga premisser, menar motionären. Hypoteksinstitutenstjänstemän är visserligen kunniga och uppriktiga, men kundernaär inte lika bevandrade. Därför borde det ges tydligareinformation om amorteringsreglerna för villalån. Motionären villatt bankinspektionen skall få i uppdrag av regeringen att ökainformationsinsatserna till låntagarna vad gäller dessa regler.Utskottet vill först påpeka att det inte tillhörbankinspektionens uppgifter att själv gå ut med information tillkreditinstitutens kunder. Däremot faller det inom ramen för desstillsynsverksamhet att bevaka att instituten själva lämnartillräcklig och vederhäftig information i samband med långivningetc. En informationsbroschyr rörande bostadslån från ett av deledande företagen på området, vilken utskottet har haft tillgångtill, synes ge tydlig vägledning i många frågor, bl.a. rörandevalet mellan fast och rörlig ränta. Någon uttrycklig uppgift omkostnaden för förtida återbetalning lämnas dock inte.Enligt uppgift genomför bankinspektionen enintern utredning rörande kreditinstitutens avgifter ochinformationspolicy, skuldebrevens utformning m.m.Utskottet -- som inte tar ställning till hurhypoteksinstitutens skriftliga information rörande olikalånevillkor bör vara utformad i sina detaljer -- hänvisar tillbankinspektionens arbete och avstyrker motionärens förslag om enframställning till regeringen i ämnet.Kvittens vid deponering i serviceboxMånga bankkontor mottar genom serviceboxar kassamedel etc.från kunder, särskilt detaljhandelsföretag. Det finns, sägs deti motion 1989/90:N231 (fp), risk för att en leverans till enbankbox inte blir noterad och sålunda inte kommer kundens kontotill godo. Detta skulle man kunna råda bot på genom ett systemmed automatisk kvittens vid deponering i bankbox, menarmotionären. Bankinspektionen borde få i uppdrag av regeringenatt verkställa utredning om ett sådant system och att föreslåbankerna att införa det.För att uppnå tillfredsställande säkerhet tillämpar bankerna,enligt vad utskottet har erfarit, följande ordning när enservicebox töms. Det skall alltid vara två tjänstemännärvarande. Innehållet i boxen dokumenteras noga i en bunden bokeller på blanketter som är numrerade i löpande ordning. Varjedags depositioner bekräftas genom underskrift av de tjänstemänsom har svarat för tömningen. Beträffande de tekniskaanordningarna kan nämnas att en bankbox installerad på platskostar 150000 à . och beräknas ha en livslängd av15--20 år.Från har upplysts om att det iblandförekommer sådana problem som motionären åberopar. Bl.a. har detgällt fall då en anlitad värdetransportör har kvitteratkassetter för leverans till en bankbox men banken hävdar attingen leverans har skett eller att antalet levererade kassetterhar varit lägre än enligt kundens uppgifter.Motionären åsyftar inte att kvittensen vid bankboxen skallavse annat än det faktum att en leverans av ett visst antalkassetter eller motsvarande har ägt rum. Det torde också varasvårt att konstruera en anordning för kvittenser vilka skullelämna någon väsentlig uppgift om innehållet i vad som läggs in ien bankbox. Ett system med kvittenser enligt motionärensintentioner torde emellertid kunna undanröja problem av den typsom har nämnts.Utskottet avstår från att söka göra någon bedömning av i vadmån ett system med kvittenser vid bankboxarna tekniskt ochekonomiskt kan ligga inom räckhåll. Avgörande för riksdagensställningstagande bör, menar utskottet, vara att det här rör sigom ett önskemål som en grupp av näringsidkare kan ha anledningatt rikta till en annan grupp. Det bör i första hand ankomma påde berörda företagen och deras organisationer att ta deinitiativ som kan befinnas erforderliga. Utskottet är alltsåinte berett att förorda någon åtgärd från sida medanledning av motionen. beträffande verksamhetsregler för banker ochförsäkringsbolagatt avslår motion 1989/90:N220 yrkande 2,2. beträffande offentliga ledamöter i affärsbankernasstyrelseratt avslår motion 1989/90:N318 yrkande 6 och motion1989/90:N220 yrkande 4 i ifrågavarande del,res. 1 (m, fp)3. beträffande val av styrelseordförande i affärsbankatt avslår motion 1989/90:N318 yrkande 5,res. 2 (m, fp, c)4. beträffande information om regler för återbetalning avhypotekslånatt avslår motion 1989/90:N295,res. 3 (fp, c)5. beträffande kvittens vid deponering i serviceboxatt avslår motion 1989/90:N231.res. 4 (fp)den 15 november 1990På näringsutskottets vägnarHadar CarsNärvarande: (fp), (), PerWesterberg (m), (), (), NicGrönvall (m), (), (),(), (), (), LeifMarklund (s), (), (), KarinFalkmer (m), () och (). Offentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser (mom.2)(fp), Per (), (), GudrunNorberg (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.4 sombörjar med "Liksom tidigare" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att systemet medstatliga representanter i affärsbankernas styrelser böravskaffas. Den positiva bedömning av systemet som dess anhängareåberopar är helt obestyrkt. Någon egentlig utvärdering av dethar, såsom upprepade gånger framhållits i , aldrigredovisats. Starka principiella skäl talar mot att denna formför statligt inflytande inom banksektorn bibehålls. Regeringenbör följaktligen med det snaraste lägga fram förslag till sådanaändringar i bankaktiebolagslagen att bestämmelserna om offentligrepresentation i olika besluts- och beredningsorgan utgår. Genomatt gör ett uttalande med denna innebörd blir motion1989/90:N318 (m) i angiven del helt tillgodosedd. I saktillgodoses också motion 1989/90:N220 (fp) i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande offentliga ledamöter i affärsbankernasstyrelseratt med bifall till motion 1989/90:N318 yrkande6och med anledning av motion 1989/90:N220 yrkande 4 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Val av styrelseordförande i affärsbank (mom.3)(fp), Per (), (), NicGrönvall (m), (), () och KjellEricsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.5 sombörjar med "Utskottet står" och slutar med "avstyrks alltså"bort ha följande lydelse:Regeringens förslag om statlig intervention iaffärsbankernas val av styrelseordförande blev vidriksdagsbehandlingen föremål för en ingående kritik frånprincipiella utgångspunkter. Bl.a. påpekades att det fanns riskför att såväl presumtiva som redan godkända styrelseordförandeskulle känna osäkerhet om vilket mått av handlings- ochyttrandefrihet de kunde räkna med utan fara för negativareaktioner från regeringens sida. De skäl som då anfördes motatt systemet skulle införas talar för att det nu omgåendeavskaffas. Utskottet ansluter sig till det berörda yrkandet imotion 1989/90:N318 (m) och föreslår sålunda attbankrörelselagen ändras i enlighet med vad här har sagts.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande val av styrelseordförande i affärsbankatt med anledning av motion 1989/90:N318 yrkande5antar följandeFörslag tillLag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618)Härmed föreskrivs att 7 kap. 11§ bankaktiebolagslagen(1987:618) skall ha nedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 §Inom styrelsen skall en av Inom styrelsen skall en avledamöterna vara ledamöterna varaordförande. Styrelsen skall ordförande. Styrelsen skallvälja ordförande, om välja ordförande, ominte annat föreskrivs i inte annat föreskrivs ibolagsordningen eller beslutas bolagsordningen eller beslutasav bolagsstämman eller av bolagsstämman. Styrelsenföljer av andra stycket. får även utse viceStyrelsen får även utse ordförande. Vid likavice ordförande. Vid lika röstetal avgörs valetröstetal avgörs valet genom lottning.genom lottning.Verkställande direktör direktöreller annan anställd i eller annan anställd ibanken får inte vara banken får inte varaordförande eller vice ordförande eller viceordförande. Valet av ordförande.ordförande skall utandröjsmål underställasregeringen förgodkännande. Regeringenskall godkänna valet, omden valde kan förväntasverka för att såvälbankens som samhälletsintressen beaktas iverksamheten. Om valet integodkänns skall regeringen istället utse en annanledamot av styrelsen tillordförande. Regeringensgodkännande enligt andrastycket gäller tillsvidare. Vid omval av enordförande som hargodkänts av regeringenkrävs inte nyunderställning. Regeringenfår återkalla sittgodkännande, omordföranden inte längreuppfyller de villkor förgodkännande som anges iandra stycket. Om regeringenhar utsett ordförandenfår uppdraget återkallasnär som helst. Om ettgodkännande haråterkallats skallbestämmelserna i förstastycket tillämpas. Detsammagäller om ett uppdrag haråterkallats eller av annatskäl upphört. Intilldess att valet avordförande har prövatsav regeringen, skall denenligt första stycketutsedde ledamoten varaordförande.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.3. Information om regler för återbetalning av hypotekslån(mom.4)(fp), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.6 sombörjar med "Utskottet -- som" och slutar med "i ämnet" bort haföljande lydelse:Utskottet vill understryka vikten av att hypoteksinstitutenlämnar sina låntagare fullgod skriftlig information om sådanavillkor som berörs i motion 1989/90:N295 (fp). Bankinspektionenbör av regeringen anmodas att uppmärksamma denna sak i sittutredningsarbete. Därmed kan syftet med motionen blitillgodosett.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande information om regler för återbetalning avhypotekslånatt med anledning av motion 1989/90:N295 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Kvittens vid deponering i servicebox (mom.5)(fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.6 med "Utskottet avstår" och slutar på s.7 med "avmotionen" bort ha följande lydelse:Vad nu sagts talar enligt utskottets mening för att riksdagenbör anmoda regeringen att ta ett sådant initiativ som föreslås imotion 1989/90:N231 (fp). Det måste anses vara en uppgift förbankinspektionen att medverka till ökad säkerhet ibankverksamheten även när det gäller den typ av transaktionersom nu är i fråga.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande kvittens vid deponering i serviceboxatt med bifall till motion 1989/90:N231 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.InnehållÄrendet1Sammanfattning1Motionerna1Pågående utredning2Utskottet3Verksamhetsregler för banker och försäkringsbolag3Statligt inflytande i affärsbankernas styrelser4Information om regler för återbetalning av hypotekslån5Kvittens vid deponering i servicebox6Hemställan7Reservationer1. Offentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser (m, fp)72. Val av styrelseordförande i affärsbank (m, fp, c)83. Information om regler för återbetalning av hypotekslån(fp,c)104. Kvittens vid deponering i servicebox (fp)10