bet · GE01SoU4 · 1990-10-25 00:00:00 — Den beräknasläggas fram i början av nästa år.Socialstyrelsens verksamhet kommer istort att inrymmas i åtta s.k. huvudprogramområden. Ett av dessaär invandrares och flyktingars hälsa. Avsikten med programmet äratt förhindra att den första tidens stora och svåra problem förinvandrare ger upphov till långsiktiga sociala och hälsomässigasvårigheter. Ett särskilt arbete kommer att inriktas mot de mestutsatta invandrargrupperna. Olika hälsoupplysningsinsatserkommer att bli aktuella under programarbetet.Spri har åtagit sig två nya uppdrag som i huvudsakberör ämnesområdet förebyggande vård. Det ena uppdraget,Hälsoarbete i primärvården, kommer från ochutgår från primärvårdens roll i det förebyggande arbetet.Hypotesen är att det är viktigt att finna vilka mekanismer somfrämjar resp. hindrar utvecklingen av hälsoarbete inomprimärvården. I projektet ingår att utifrån ett antal exempel påvälutvecklat hälsoarbete analysera vilka förutsättningarna varitför att åstadkomma detta. Dessutom skall former för idéspridningoch erfarenhetsutbyte föreslås. Det andra projektet, Utvärderingav förebyggande och hälsobefrämjande arbete, kommer frånsocialstyrelsen. I uppdrag aktualiseras behovetav instrument för att aktivt kunna följa upp det förebyggandearbetet. Spri skall inledningsvis bestämma kriterier påförebyggande och hälsobefrämjande arbete. Man skall inomprojektet också försöka konstruera en väl definieradbegreppsapparat och utforma kvantitativa mått och metoder föratt beräkna och redovisa förebyggande verksamhet.När det gäller arbetet med att förebygga olycksfall kanredovisas att regeringen uppdrog åt attefter samråd med berörda myndigheter och organisationer tainitiativ till en central registrering av sådana olycksfall ibefolkningen som behandlas inom den offentliga hälso- ochsjukvården, företagshälsovården eller skolhälsovården och pågrundval härav sammanställa uppgifter som belyserskademönstret. I uppdraget ingick också att utreda hur miljö-och hälsoskyddsnämnderna skulle kunna bidra till detförebyggande arbetet. Vid har arbetet medprogrammet Hälsa 2000/HS 90-skadeprogram påbörjats.En sektion för olycksfallsskador har bildats inomfolkhälsoenheten. har dessutom inrättat ensamverkansgrupp med företrädare för myndigheter som arbetar medmiljöfrågor och skadeförebyggande uppgifter. En särskildreferensgrupp med företrädare för en stort antal frivilligaorganisationer har inrättats. Inom finns ocksåen särskild rådgivande medicinsk expertgrupp. Socialstyrelsensroll innebär bl.a. att stimulera, utbilda och bevakautvecklingen inom området. Andra uppgifter är att verka för enenhetlig skadestatistik, förmedla erfarenheter samt koordineradet förebyggande arbetet.Inom ramen för regeringsuppdraget publicerade socialstyrelsenår 1989 rapporten i --1982(1989:13). Rapporten ger en allsidig belysningav orsakerna till de skador som blivit behandlade i den slutnavården liksom vilka slags skador det är fråga om. I rapportenkan också utläsas omfattningen av de vårdresurser som sätts in iform av antal vårddagar. Avsikten är att rapporten främst skallkomma till användning i samband med övergripande insatser inomolika områden.Socialstyrelsen har utarbetat nya klassifikationer förregistrering av olycksfallsskador som avses ge en mera logiskoch systematisk gruppering av omständigheterna kring specifikaolyckshändelser än tidigare klassifikationer. I en nyligenpublicerad i registrering av olycksfallsskadorger råd och rekommendationeroch redovisar också erfarenheter från den praktiskaverksamheten.Skaraborgs läns landsting har bedrivitett särskilt projekt som syftat till att förebygga olycksfall.Projektet omfattade olycksfallsregistrering, information,utbildning, tillsyn samt förändringar av den fysiska miljön. Iprojektet engagerades olika kommunala och privata insatser.Erfarenheter från projektet har redovisats i Spri-rapport250 (Att förebygga Olycksfall. Erfarenheter från Skaraborgslän).Vad sedan gäller arbetet med att förebygga självmord kanredovisas att publicerat ett underlagtill vårdprogram för problemet självmord. Ett bakomliggandesyfte var att en för olika vårdorgan gemensam terminologi ochfilosofi skulle skapas liksom gemensamma riktlinjer fördiagnostik och behandling när det gäller självmord ochsjälvmordsförsök.I redovisar (1985:7) Självmord inom denpsykiatriska vården har gjort en självkritiskgranskning av självmord under pågående sjukhusvård. I rapportenredovisades bl.a. olika projekt med självmordsförebyggandeverksamhet. I samma serie (1988:8, Att förebygga psykiskohälsa) presenterade underlag till etthälsopolitiskt handlingsprogram när det gäller att förebyggapsykisk ohälsa. konstaterade i rapporten attförebyggande initiativ och verksamheter som kan antas gepositiva effekter på den psykiska hälsan redan förekommer, menatt det inte finns någon samlad utvärdering och samordning avinsatser som skulle kunna vara vägledande för brett upplagda ochsystematiska studier. redovisade vissa förslagoch angav projekt som borde genomföras och utvärderas medkvalificerad metodik. Till rapporten hör vissaexpertrapporter som publicerats i socialstyrelsensPM-serie (PM 1988:28).Motioner som mer specifikt tar sikte på vård och andrainsatser för människor i självmordssituation behandlas i ettsenare utskottsbetänkande under innevarande (1990/91:SoU6).I fråga om kostfrågorna kan -- utöver vad som redan nämntsom folkhälsogruppen -- redovisas att , delvis isamarbete med andra, publicerat ett antal skrifter som tar uppkostens betydelse för hälsan. Här kan nämnas rapporten livsmedelspolitik (redovisar 1984:14),Kost på sjukhus och inom social omsorg (allmänna råd frånsocialstyrelsen 1985:11), boken och Hälsa(utgiven ), (redovisar 1987:15) och den utgivnarapporten inom vården (1989:38).Landstingsförbundet har som ett led i förbundets arbetemed kostfrågor tagit fram en idéskrift om kostinformation.Skriften innehåller avsnitt om kostens medicinska betydelse, omläkarnas engagemang i kostfrågor samt om kostadministrativtansvar och kostinformation.Livsmedelsverket fick ett extra anslag på 7milj.kr. för att förstärka verkets kost- och hälsaprogram. Måletmed kampanjen är att öka människors kunskap om sambandet mellankost och hälsa och att påverka matvanorna på ett positivt sätt.Kampanjen för bättre matvanor kommer att pågå . Ensärskild referensgrupp med företrädare för myndigheter,organisationer, handel och industri har knutits till kampanjen.Ett särskilt nyhetsbrev riktat till grupper och personer knutnatill kampanjarbetet men även till andra intresserade målgrupperkommer att ges ut. har ocksåutarbetat ett system för symbolmärkning av livsmedel.Svenska kommunförbundet, , livsmedelsverket ochskolöverstyrelsen arbetar tillsammans i ett projekt för attförbättra skolmåltiderna. Arbetet med projektet pågårfortfarande.Tidigare utskottsbehandlingI samband med behandlingen av socialstyrelsensfolkhälsorapport och regeringens skrivelse behandlade utskottetolika motionsyrkanden med krav på förebyggande insatser inomhälso och sjukvården (SoU 1987/88:27 s. 12 ff.). Utskottetuttalade därvid att det är av största betydelse att arbetet medatt förebygga ohälsa hos befolkningen fortsätter och att dessainsatser kan intensifieras. Det framhölls att det för dettakrävs ett engagemang såväl på statlig som regional och lokalnivå. Utskottet hänvisade till att -- vilket också redovisades ibetänkandet -- ett omfattande arbete i enlighet med vad somtidigare uttalats av regering och riksdag kommit i gång.Utskottet ansåg det betydelsefullt att faktasammanställningaroch analyser motsvarande dem i folkhälsorapporttas fram även fortsättningsvis. Vad gällde ett särskiltmotionskrav på ett åtgärdsprogram mot olyckor med personskadorkonstaterade utskottet att arbete med dessa frågor redan pågickinom ett flertal landsting och att inlettuppbyggnaden av en länsvis registrering av de olycksfall somhälso- och sjukvården kommer i kontakt med. Utskottet underströkvikten av att detta arbete fortsätter.När det gäller särskilda insatser kring hälsa ochhälsoupplysning för invandrare behandlade utskottet vissa sådanafrågor i betänkandet 1988/89:SoU15 (s. 28 ff.). Utskottetanförde därvid att det är angeläget att bl.a.invandrarkvinnornas och flyktingbarnens situation ägnas särskilduppmärksamhet. Utskottet konstaterade att det råder stor bristpå kunskap om invandrarnas hälsosituation och sociala problemoch att behovet av stöd- och hjälpinsatser sannolikt är stort.Utskottet framhöll vikten av att berörda myndigheter verkligenägnar dessa problem en skärpt uppmärksamhet. Utskottet fann dockmed hänvisning till pågående arbete inom , somockså lagt fram förslag till olika insatser, inte skäl för någotinititativ från sida.Utskottet har , även i det nämndabetänkandet 1988/89:SoU15, behandlat frågor om hjälp åttortyrdrabbade och invandrarkvinnors möjligheter att kunna vändasig till en kvinnlig gynekolog och också i de sammanhangenframhållit att det behövs utökade insatser för invandrarna.Utskottet har behandlat motioner omkostens betydelse för hälsan. I betänkandet SoU 1987/88:19behandlade utskottet en motion om kostens betydelse i vården.Utskottet betonade därvid att kosten är av central betydelse ivården. Utskottet hänvisade därvid till socialstyrelsensallmänna råd med flera skrifter. Mot bakgrund av det arbete somredan pågår på området ansåg utskottet det inte erforderligt mednågot riksdagsinitiativ, varför den då aktuella motionenavstyrktes. (Reservation c)I betänkandet 1988/89:SoU14 framhöll utskottet vikten avkostupplysning och utbildning på området. Utskottet erinrade omatt kostupplysningen utgör ett centralt inslag ifolkhälsoarbetet och om att frågorna också uppmärksammats hossåväl berörda centrala myndigheter som på lokal nivå, inomlandsting m.m. Mot bakgrund av det arbete som bedrivs kringkostfrågorna ansåg utskottet det inte erforderligt med ettinitiativ från sida. (Reservation c)Motioner om återinrättande av ett självständigt institut förfolkhälsa har behandlats av utskottet vid flera tillfällen,bl.a. i betänkandena SoU 1986/87:16 (s. 7 f.) och SoU1987/88:16 (s. 9 f.). Därvid redovisades dels de uppgifter somdet tidigare hade, dels på vilket sättdessa uppgifter förts över till bl.a. ,livsmedelsverket, och statens miljömedicinskalaboratorium, numera . Utskottetunderströk vikten av en aktiv hälsoupplysning och behovet avinformation kring kostvanorna och deras betydelse förfolkhälsan. Utskottet hänvisade till fördelningen av ansvaret påolika myndigheter och ansåg inte att det framkommit något somskulle motivera en principiell förändring i dessa hänseenden.Utskottet framhöll dock betydelsen av att kostfrågorna får eneffektiv bevakning. (Reservation fp)Liknande motionsyrkanden behandlades på nytt i betänkandet1988/89:SoU14. Enligt utskottet hade det dock inteframkommit något som borde föranleda ett ändratställningstagande från utskottets sida. I betänkandet1988/89:SoU24, som behandlade nyaorganisation, vidhöll utskottet sin tidigare inställning ochavstyrkte den då aktuella motionen. (Reservation fp)Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet heltdelar den grundläggande inställningen i motionerna att detförebyggande arbetet inom hälso- och sjukvården har mycket storbetydelse. Ett effektivt förebyggande arbete bidrar till ettrationellt utnyttjande av hälso- och sjukvårdens resurser. Attohälsa förebyggs innebär även stora mänskliga vinster. Utskottethar också i åtskilliga sammanhang tidigare framhållit attsatsningarna på att förebygga ohälsa måste intensifieras.Den föregående redovisningen visar klart att det på många hålloch på många olika områden pågår ett omfattande arbete för attförbättra folkhälsan. Folkhälsogruppen, ,, Spri m.fl. gör insatser. I vissa fall pågårdet förebyggande arbetet redan för fullt, i andra fall planerasinsatser. Det finns enligt utskottet en stark medvetenhet hosberörda myndigheter och organisationer om nödvändigheten av attsatsa på förebyggande vård. Utskottet ser därför för närvarandeinte skäl till något allmänt tillkännagivande till regeringen avdet slag som efterlyses i motionerna So443 (c) yrkande 3 delvisoch So533 (mp) yrkande 1 delvis. Motionerna avstyrks därför imotsvarande delar.Förebyggande insatser bör göras på en mängd olika områden.Utskottet delar uppfattningen i motion So459 (fp) att det ärangeläget med särskilda insatser kring hälsa och hälsoupplysningför invandrare. Av den tidigare redovisningen framgår attsocialstyrelsen i ett s.k.huvudprogramområde kommer att göra en särskild satsning när detgäller invandrares och flyktingars hälsa. Utskottet avstyrkermed hänvisning till det anförda motion So459 (fp) yrkande 8.Arbete inom pågår när det gäller att förebyggaolycksfall, andra skador och självmord. Även inom landstingengörs insatser. Inte heller i detta sammanhang anser utskottetdet nödvändigt med något tillkännagivande till regeringen.Motion So459 (fp) yrkande 5 avstyrks därför.Kostens betydelse för att förebygga ohälsa tas upp i fleramotioner. Folkhälsogruppen har särskilt framhållit attkostvanorna måste förändras. Utskottet har ingen annanuppfattning. I det föregående har redovisats ett stort antalprojekt som syftar till en förbättring av kostvanorna. Utskottetser med hänvisning härtill inte skäl till någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionskraven. Motionerna So459(fp) yrkande 2, So443 (c) yrkande 3 delvis, So533 (mp) yrkande 1delvis och So420 (m) avstyrks därför.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om inrättandeav ett folkhälsoinstitut. Utskottet finner inte anledning attändra sitt ställningstagande och avstyrker därför motion So459(fp) yrkande 1.Röstförsämring hos barnI motion 1989/90:So414 av () begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs omåtgärder beträffande röstförsämring hos barn. Motionärenhänvisar till att musiklärarna vid musikklasserunder den senaste tioårsperioden i samband med musikaliskaanlagstest inför antagning till skolan observerat en allvarligförsämring av barnens röster. Denna röstförsämring yttrar sigbl.a. i heshet och ett begränsat tonomfång. Orsakerna tillröstförändringarna är inte klarlagda. Det är inte heller känt ivilken omfattning röstförändringarna förekommer hos andra barn.Motionären anser att regeringen mot denna bakgrund bör låtautreda i vilken omfattning de beskrivna röstförändringarna hosbarn förekommer, deras orsaker och möjligheterna att förebyggaoch behandla dem.Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånsocialstyrelsen och Svenska läkaresällskapet.Socialstyrelsen, som i sin tur inhämtat yttranden från tvåmedlemmar av styrelsens vetenskapliga råd, noterar att det intefinns några systematiska vetenskapliga studier av det problemsom motionen behandlar. Undersökningar harinte ansetts helt tillförlitliga. Därför finns det enligtsocialstyrelsen ett behov av att med nu tillgängliga objektivamätmetoder försöka systematiskt kartlägga barnröstensförändringar över tiden och i olika åldrar. Därvid skulle man fåvetenskapligt underlag för bedömningar av om en röstförsämringverkligen äger rum. Det är enligt möjligt attden höga ljudnivån vid många av de miljöer i förskola och skoladär barn vistas kan utsätta barnrösten för större påfrestningarän tidigare. Styrelsen hänvisar till den stora roll som muntligkommunikation spelar i dagens samhälle och anser det därförviktigt med en god kännedom om det finns en fortgåendeförsämring av barns och ungdomars röstkapacitet och talförmåga.Om det skulle kunna visas att en sådan försämring verkligen ägerrum anser det nödvändigt att åtgärder vidtas föratt förebygga en sådan utveckling och förbättra barns ochungdomars akustiska miljö.Socialstyrelsen ansluter sig således till den uppfattning omproblemets vikt som de båda experterna redovisat och anser attdet finns goda skäl att i en tvärvetenskaplig undersökningkartlägga i vilken utsträckning röstförändringar förekommer hosbarn och ungdom och hur dessa kan förebyggas.Svenska läkaresällskapet anför beträffande prognosen attdet är en allmän klinisk erfarenhet att heshet ochstämbandsknottror hos barn har en tendens att avta ochförsvinna, särskilt hos pojkar. Två undersökningar från1980-talet anses förstärka det intrycket. saknas det dock longitudinella studier, och detär också obekant i vilken utsträckning barn tar med sigogynnsamma röstvanor upp i vuxen ålder.Läkaresällskapet framhåller att det finns helt andraresurser än tidigare att systematiskt undersöka rösten ochförändringar i rösten under uppväxten. Det finns tekniskahjälpmedel men också möjlighet att studera inverkan av yttrefaktorer som hög bullernivå liksom betydelsen av ökadallergibenägenhet hos barn. Sällskapet hänvisar till ett förslagfrån om hur röstproblemen skall kunnaundersökas vilket erhållit stöd från svensk foniatrisk förening.Sammanfattningsvis finner detangeläget att utreda förekomsten av och orsakerna tillröstförändringar hos barn samt eventuella konsekvenser härav.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att remissinstanserna ansett att det kanfinnas skäl att i en tvärvetenskaplig undersökning kartlägga ivilken utsträckning röstförändringar förekommer hos barn ochungdom och hur dessa kan förebyggas.När det gäller prioriteringen av olika forskningsprojekt villutskottet dock erinra om att sådana uppgifter i första handligger på andra än , inom socialutskottetsberedningsområde främst de medicinska och socialaforskningsråden. Med hänsyn härtill bör enligtutskottet avstå från att göra uttalanden med anledning av denaktuella motionen. Motion So414 (fp) avstyrks.Abortförebyggande arbete m.m.MotionernaEtt flertal motioner tar upp behovet av åtgärder för attförebygga aborter. Utskottet återkommer i ett senare avsnitttill tidsgränserna för abort m.m.I motion 1989/90:So459 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande till regeringen om åtgärderbeträffande aborter och sexuellt överförbara sjukdomar(yrkande 3). Motionärerna anför att dagens höga abortantalär ett tecken på att samhällets abortförebyggande åtgärder ärotillräckliga. Det är därför angeläget att man på riksplanet ochi landsting och kommuner intensifierar sina insatser iabortförebyggande syfte. Hälsoupplysning är en viktig insatsbåde i det abortförebyggande arbetet och i kampen mot desexuellt överförbara sjukdomarna. Viktiga grupper förinformation är enligt motionen elever, värnpliktiga, invandraresamt personal som i sitt arbete möter olika ungdomsgrupper.Skolans sex- och samlevnadsundervisning uppvisar ännu storabrister, framhålls det vidare i motionen. Ett viktigt mål är attse till att alla elever får del av sådan undervisning. Detta börockså enligt motionärerna ges regeringen till känna (yrkande6).I motion 1989/90:So513 av och (båda fp) anförs att kraftfulla åtgärder numåste sättas in för att vända utvecklingen mot en nedgång avabortsiffrorna. Regeringen måste uppmärksamt följa utvecklingenav aborterna och agera på ett kraftfullt sätt om en förväntadnedgång av antalet aborter skall utebli. Motionärerna begär etttillkännagivande om detta till regeringen (yrkande 1).Ett antal motioner tar upp de särskilda ungdomsmottagningarnasbetydelse i arbetet med att förebygga aborter och arbetet medatt förebygga sexuellt överförbara sjukdomar (STD).I motion So436 (c) framhålls vikten av att det över helalandet, helst i alla kommuner, finns ungdomsmottagningar, ditungdomar kan vända sig i fullt förtroende för att få stöd ochråd i frågor som gäller sex- och samlevnad, prevention,graviditet, veneriska sjukdomar m.m. Enligt motionärerna finnsdet ett stort uppdämt behov av sådan verksamhet. Det bör därförvara en uppgift för att verka för en ökadomfattning av ungdomsmottagningar. Motionärerna begär etttillkännagivande om detta till regeringen (yrkande 3).I motion So459 (fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen om ungdomsmottagningar(yrkande 4). Motionärerna anser det viktigt attungdomsmottagningarna bevaras och får erforderliga resurser.I motion So541 (vpk) begärs tillkännagivanden omungdomsmottagningarnas betydelse och nödvändiga utbyggnad(yrkande 5) och om att 30 milj.kr. bör anslås från allmännaarvsfonden för att stimulera utbyggnaden och utvecklingen avungdomsmottagningar (yrkande 6). Erfarenheterna har enligtmotionärerna visat att ungdomsmottagningar tidigt kommer ikontakt med flickor i riskzonen. Motionärerna anser attmottagningarnas verksamhet är mycket betydelsefull och att debör byggas ut, så att ungdomar överallt i landet skall fåtillgång till en mottagning. Det bör, anser motionärerna, anslås30 milj.kr. ur allmänna arvsfonden för utbyggnad och utvecklingav ungdomsmottagningar.I motion So513 (fp) hänvisas bl.a. till där sedandrygt rådgivning för gravida kvinnor i kris bedrivs genom"för AAN", en ideell verksamhet i samarbete mellan enrad organisationer. Byråerna som drivs med statligt ochkommunalt stöd har enligt motionärerna visat sig vara ettvärdefullt komplement till den rådgivning som bedrivs ioffentlig regi. Motionärerna redovisar att liknandesamarbetsprojekt håller på att växa fram även i ochnämner "till Abort i ", AAS.Lokala föreningar har bildats i , , ochStockholm men är på väg att bildas även på andra håll.Motionärerna anser att de projekt som är på gång i böruppmuntras och följas med stor uppmärksamhet. Motionärerna villha ett tillkännagivande om detta till regeringen (yrkande2).I motion 1989/90:So541 av m.fl. (vpk)hemställs att hos regeringen skall begära förslag omett specialdestinerat statsbidrag för att trygga utbyggnaden avpreventivmedelsrådgivningen (yrkande 4). I motionenhemställs också att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om kostnadsfria preventivmedeloch preventivmedelsrådgivning (yrkande 3). Motionärernaanför bl.a. att en utbyggd preventivmedelsrådgivning, ökadtillgänglighet och ekonomiska möjligheter att väljapreventivmedel är grundläggande åtgärder för att minska antaletoönskade graviditeter. Motionärerna anser att bådepreventivmedel och preventivmedelsrådgivningen bör göraskostnadsfri.I motion 1989/90:So448 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen omändring av receptförskrivningen av p-piller. Motionären anseratt det nuvarande systemet att förskriva p-piller bör ändras såatt förebyggande verksamhet premieras.Aborternas omfattningMellan var tredje och var fjärde graviditet avbryts i daggenom abort. utfördes ca 37 800 aborter. En inteoväsentlig ökning av aborterna har ägt rum . Ökningenhar varit mest uttalad i åldersgrupperna under samtidigtsom den nedåtgående trenden av tonårsaborter har brutits.Abortbenägenheten är störst i åldersklasserna 20--. Under1989 kan man dock notera en väsentligt mindre stegring ännärmast föregående år. Totalt sett ökade antalet legala abortermed endast ca 300 stycken -- från 21,4 till 21,5 per 1000kvinnor i fertil ålder. Stora regionala skillnader iabortfrekvensen förekommer. Högst är abortfrekvensen istorstäderna.Socialstyrelsen och m.m.Socialstyrelsen har utarbetat ett förslag tillprogram för abortförebyggande åtgärder där målgrupper, förslagtill åtgärder, innehåll och metoder i upplysningen diskuterasmot bakgrund av utvecklingen. Programmet innehållerinledningsvis en tillbakablick över det abortförebyggandearbetet och en statistisk överblicköver utvecklingen av de legala aborterna i . Programmetinnehåller förslag om att i fortsättningen skallredovisa läns-, kommun- och i vissa fall församlingsdata isärskilda publikationer. Landstingen uppmuntras också attutarbeta detaljerade epidemiologiska underlag som bör utgöra enbas för vilka insatser som bör göras och för vem.När det gäller orsakerna till det ökade antalet aborterkonstateras i programmet att det inte finns en enda orsak utanflera. Ett uppskjutet barnafödande till högre åldrar,otillräcklig preventivmedelsrådgivning, bristande kvalitet pårådgivningen, oron för p-piller, en teknisk kondomupplysningalltför mycket kopplad till HIV-information är orsaker somkommit fram i intervjuer med personal som arbetar med rådgivningoch upplysning.