bet · GE01LU9 · 1990-11-06 00:00:00 — -- Utöver vad som har anförts imotionen vill föreningen framhålla att det är viktigt attresurser tillskapas så att kronofogdemyndigheterna snabbt,effektivt och rättsäkert kan klara att verkställa den ökademängden enskilda mål. Föreningen instämmer i motionärernasuppfattning att det är angeläget att tillskapa resurser för attutveckla ADB-stöd.Föreningen tillstyrker motionen ochanser att åtgärder måste vidtas för att förbättrakronofogdemyndigheternas alltmer pressade arbetssituation.Enligt föreningen har en markant ökning ägt rum avde enskilda utsökningsmålens antal, vilket hänger samman medkreditmarknadens avreglering. Utöver vad som anförts i motionenvill föreningen framhålla att det är viktigt att resursertillskapas så att kronofogdemyndigheterna snabbt, effektivt ochrättssäkert kan klara att verkställa denna ökande mängd avenskilda mål. I motion L304 av m.fl. (s) framhålls attkronofogdemyndigheternas arbetsbörda blivit allt större undersenare år och att verksamheten med hänsyn till den nuvarandemåltillströmningen kräver modern lagstiftning, genomarbetaderutiner och ett väl utvecklat ADB-stöd. I motionen anförs vidareatt kronofogdemyndigheterna efterlyser reformer för en bättreuppdelning och klarare gränser när det gällerkronofogdemyndigheternas och skattemyndigheternasborgenärsuppgifter samt förändringar i syfte att klara behovetav ekonomisk rehabilitering av gäldenärer. Ett annat önskemålhos kronofogdemyndigheterna är att kunna få efterge skatt avsociala skäl. Motionärerna anser att borgenärsfunktionen förnärvarande är ofullständigt reglerad och att bestämmelserna äralltför spridda i olika författningar samt påpekar att såviktiga inslag i verksamheten som uppskov och avbetalningsplaneri princip är helt oreglerade. Enligt motionärerna krävs det ensärskild indrivningslag. I motionen tas också upp frågor somgäller ADB inom kronofogdemyndigheterna. Motionärerna menardärvid att bevakningen av mindre ärenden med hjälp av datateknikskulle ge mer utrymme för behandlingen av de större målen.Avslutningsvis framhålls i motionen att kronofogdemyndigheternavill minska antalet gäldenärer och förebygga att det tillkommernya och att regeringen och därför bör se till att gedem de medel som behövs för att uppfylla dessa mål.Som utskottet tidigare framhållit (se bet. LU 1986/87:12)fyller kronofogdemyndigheterna en viktig funktion i vårtsamhälle. Deras främsta uppgift är att i allmänna och enskildamål förverkliga rättsanspråk i enlighet med UB och andraförfattningar. i ett vidare perspektiv skallexekutionsväsendet upprätthålla en betalningsmoral i samhälletsom gör att kreditmarknaden och skattesystemet fungerar. mening måste därför ställas krav på attverkställigheten av betalningsanspråk är snabb, säker ocheffektiv samt syftar till att ge borgenären den betalning somgäldenärens betalningsförmåga och tillgångar ger möjlighet till.Kronofogdemyndigheternas verksamhet måste också präglas avobjektivitet, enhetlighet och konsekvens om inte allmänhetensförtroende för rättssäkerheten och effektiviteten i denexekutiva verksamheten skall rubbas.Förändringarna inom kronofogdemyndigheternas verksamhetsområdehar varit många sedan exekutionsväsendet förstatligades år 1965.Ett flertal reformer har ställt nya krav på myndigheterna såvälkompetensmässigt som resursmässigt. På det exekutionsrättsligaområdet genomfördes partiellaförändringar utsökningslag. Kronofogdemyndigheternafick också till uppgift att handlägga vissa ärenden enligt lagen(1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs, en uppgift somsedermera utökats till att avse bl.a. prövning av frågor omstatens ansvar för betalning av arbetstagares lönefordringar ialla konkurser. Genom lagstiftning fickkronofogdemyndigheterna ansvaret för verkställighetsärendenenligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullaroch avgifter. Med verkan fr.o.m. flyttadesvidare tillsynen över förvaltningen i konkurser över tillkronofogdemyndigheterna. Införandet av utsökningsbalken (UB),som trädde i kraft , medförde en radförändringar i kronofogdemyndigheternas verksamhet ocharbetsrutiner. Genom UB övertog kronofogdemyndigheternauppgiften att exekutivt försälja fast egendom, luftfartyg, skeppm.m. från överexekutor vid länsstyrelserna. Arbetsuppgifternaställde stora krav på juridiskt kunnande även utanför detexekutionsrättsliga området. Möjligheterna förkronofogdemyndigheterna att i självklara fall själva ändrafattade beslut utvidgades som antalet besvärsinstanserminskade genom att överexekutor avskaffades. UB innebar även attkronofogdemyndigheterna fick en förhållandevis stor frihet attsjälva bedöma hur handläggningen skall kunna ge bästa resultat.En fråga som tilldrog sig särskild uppmärksamhet ilagstiftningsärendet var spörsmålet om prioritering vidhanteringen av allmänna och enskilda mål. Utskottet underströkdärvid (se bet. LU 1980/81:23) bl.a. att varjekronofogdemyndighet bör ha frihet att inom ramen för UB självbedöma i vilken ordning inkomna mål lämpligen bör handläggas.Likaså borde det stå myndigheterna fritt att själva bestämmafrån fall till fall vilka åtgärder som bör vidtas i varje mål.Också andra arbetsuppgifter har lagts påkronofogdemyndigheterna. Enligt lagen (1986:436) omnäringsförbud skall kronofogdemyndigheterna anmäla till åklagarefall då näringsförbud kan bli aktuellt och övervakaefterlevnaden av sådana förbud. kommerkronofogdemyndigheterna genom lagen (1990:746) att också få hahand om den summariska processen, dvs. nuvarande mål omlagsökning och betalningsföreläggande enligt lagsökningslagen(1946:808) samt handräckning enligt handräckningslagen(1981:847).Annan lagstiftning införd efter kronofogdemyndigheternasförstatligande har emellertid inneburit en minskadmåltillströmning. Genom konsumentkreditlagen (1977:981) ochlagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl.undantogs en stor del av det avbetalningsgods som tidigare hadekunnat tas tillbaka med hjälp av kronofogdemyndighet vidbristande betalning. Lagarna, som trädde i kraft den 1 juli1979, medförde att antalet återtagningsmål minskade avsevärt. Enytterligare reform som fått stor positiv betydelse förkronofogdemyndigheternas arbetsförhållanden var införandet avdatorstöd för exekutionsväsendet. Försöksverksamhet hade pågåttmed ett sådant stöd ända . Genom ettriksdagsbeslut (prop. 1981/82:100, bil. 18, CU 40, rskr.406) infördes datorstöd till hela exekutionsväsendet, och våren1984 hade redovisningssystemet för exekutionsväsendet ()införts vid samtliga kronofogdemyndigheter. Systemet ändradearbetsrutinerna både för den exekutiva personalen och förkontorspersonalen. Många rutiner i handläggningen av deallmänna målen ändrades eller föll bort. Information omgäldenärerna blev mer lättillgänglig och bättre förutsättningarskapades för samordning av enskilda och allmänna mål vidverkställighet.Mot bakgrund av bl.a. de betydelsefulla förändringar som sketti fråga om kronofogdemyndigheternas verksamhet beslöts år 1986om en omorganisation av exekutionsväsendet (prop. 1986/87:52,bet. LU 12, rskr. En anledning tillorganisationsförändringen var också att beröringspunkternamellan kronofogdemyndigheterna och skattemyndigheternasarbetsuppgifter ökat betydligt och att allt större krav påsamordning av insatserna och samarbete mellan myndigheternamåste ställas. Reformen innebar i huvudsak att den dåvarandeindelningen av landet i 81 kronofogdedistrikt ändrades och attdet bildades en kronofogdemyndighet i varje län.Vidare fick i uppgift att leda verksamheteninom exekutionsväsendet.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när detgäller behovet av ett väl fungerande exekutionsväsende. Motionenhar också bemötts positivt av de instanser som på utskottetsbegäran yttrat sig i ärendet. Vid en bedömning av motionärernasönskemål framstår det för utskottet som betydelsefullt att dengenomförda omorganisationen av exekutionsväsendet skapatgrundläggande förutsättningar för att verksamheten vidkronofogdemyndigheterna skall kunna bedrivas på ett effektivtoch rättssäkert sätt. Inom ramen för det nuvarande systemettorde det vara möjligt att vidta de ytterligareorganisationsförändringar, omfördelningar av resurser och andraåtgärder som kan krävas för att arbetet inom exekutionsväsendetskall vara än mer effektivt och anpassat till rådandearbetssituationer. Utskottet vill understryka betydelsen av attsådana möjligheter tas till vara. Inte minst angeläget härvidlagär att man genom förebyggande insatser försöker förhindra attenskilda personer på grund av skuldsättning hamnar i en ohållbarekonomisk situation och därmed också förebygger en ökadmåltillströmning till kronofogdemyndigheterna. Som utskottetframhöll (se bet. LU 1986/87:21) är det sålunda viktigtatt allmänheten ges information om kronofogdemyndigheternasarbete och att myndigheterna verkar för ekonomisk rehabiliteringav gäldenärer. Initiativ till förebyggande insatser har ocksåtagits inom exekutionsväsendet och utskottet förutsätter attdenna verksamhet byggs ut och intensifieras. I sammanhanget villutskottet erinra om att insolvensutredningen i ett nyligenavlämnat delbetänkande (SOU 1990:74) Skuldsaneringslag framlagtförslag till lagstiftning som skall göra det möjligt förskuldsatta fysiska personer att under vissa förutsättningar fåen lättnad i sin skuldbörda.Enligt utskottets mening bör ytterligare erfarenheter av denår genomförda omorganisationen avvaktas, och utskottet kandärför inte finna någon anledning för att nu tainitiativ till några förändringar i fråga om exekutionsväsendetsverksamhet. Utskottet vill emellertid inte utesluta att i denmån nya arbetsuppgifter tillförs myndigheterna det kan uppkommabehov av en ändrad organisation. Det bör vidare beaktas attreformarbetet med anknytning till kronofogdemyndigheternasarbete inte avstannat i och med omorganisationen. Som påpekas avmotionärerna har sålunda spörsmålet om kronofogdemyndigheternasborgenärsfunktion behandlats av skatteindrivningsutredningen ibetänkandet (SOU 1987:10) Indrivningslag m.m. Betänkandet, sominnehåller förslag till en indrivningslag med en samladreglering av bl.a. borgenärsfunktionerna, övervägs förnärvarande inom . På uppdrag av regeringengenomför vidare en översyn avUB. skall slutredovisa sitt uppdrag underinnevarande år. Av betydelse för kronofogdemyndigheternasverksamhet är vidare det ovan nämnda förslaget fråninsolvensutredningen.Vad särskilt gäller spörsmålet om ADB-stöd inomexekutionsväsendet delar utskottet motionärernas uppfattning ifråga om behovet av programutveckling m.m. En ökad användning avADB-tekniken i samband med kronofogdemyndigheternasundersökningsverksamhet samt vid löneexekutiva utredningar ochbeslut torde otvivelaktigt vara önskvärd fråneffektivitetssynpunkt. I linje härmed har utskottet ocksåtidigare (se bet. LU 1985/86:36) framhållit att ett utnyttjandeav ADB inom exekutionsväsendet har betydande fördelar som börkomma såväl de allmänna som enskilda målen till godo. I sambandmed riksdagsbehandlingen av förslaget om en ny summarisk process(se 1989/90:LU3y) har utskottet vidare betonat vikten av attmyndigheterna erhåller det ADB-stöd som erfordras med anledningav de nya arbetsuppgifterna. I anslutning till det sagda villutskottet även hänvisa till att som ett led iöversynen av UB under innevarande år till justitiedepartementetavgett en delrapport (RSV 1990:5) med förslag om bl.a. attansökan i enskilda mål skall få göras med hjälp av ADB.Även om utskottet således ställer sig positivt tillkronofogdemyndigheternas utnyttjande av ADB-teknik villutskottet påpeka att en utbyggnad av ADB-stödet ochsärskilt då bättre tillgång till olika register kan föra med sigrisker för intrång i den enskildes integritet. Eventuellaförfattningsändringar på området måste därför föregås avnoggranna överväganden utifrån bl.a. integritetssynpunkt. Enfortsatt utbyggnad av ADB-stödet för kronofogdemyndigheterna ärockså en resursfråga där exekutionsväsendets behov måste vägasmot andra angelägna önskemål. Utskottet är därför inte nu berettatt göra något uttalande om ökade resurser till ADB-utvecklingutan den frågan får övervägas i samband med beredningen avanslagsfrågorna på exekutionsväsendets område.Mot bakgrund av vad utskottet sålunda anfört kan utskottetinte finna att motionen bör föranleda någon vidareåtgärd. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Utskottet hemställeratt avslår motion 1989/90:L304.Stockholm den 6 november 1990På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), IngerHestvik (s), (), (), GunnarThollander (s), (), (),(), (), (), (), () och CharlotteCederschiöld (m).Remissyttranden över motion 1989/90:L304BilagaRemissyttranden över motion 1989/90:L304 har avgivits avriksskatteverket, kronofogdemyndigheterna i ,, , och samt Sverigesadvokatsamfund, och FöreningenSveriges kronofogdar.RiksskatteverketRiksskatteverket () ställer sig bakom motionärernasuppfattning om utvecklingen av kronofogdemyndigheternas (KFM)arbetsbörda. Detta gäller också deras synpunkter att omverksamheten skall kunna genomföras effektivt krävs modernlagstiftning, genomarbetade rutiner och ett väl utvecklatADB-stöd.När det gäller de reformer som myndigheterna själva uppgesefterlysa,en bättre uppdelning och klarare gränser när det gäller KFMsoch skattesidans borgenärsuppgiftersakliga ändringar för att klara behovet av ekonomiskrehabiliteringen modern och ändamålsenligt författningsreglering avborgenärsfrågorna,har RSV i sitt yttrande över skatteindrivningens ()betänkande (SOU 1987:10) Indrivningslag, den 30/9 1987, dnr447/87-15, redovisat sina synpunkter på dessa frågor. RSV hargenom delegering fördelat borgenärsuppgifterna beträffande målavseende betalningsskyldighet mot tredje man mellan KFM ochlänsskattemyndigheter (LSKM). Denna möjlighet tillfördes RSVgenom förordning (1988:832) med instruktion förskatteförvaltningen och förordning (1988:784) med instruktionför exekutionsväsendet. När det gäller övrigaborgenärsuppgifter hänvisas till vad RSV anfört i sittyttrande över SIUs betänkande. Yttrandet bifogas.Verket har ingen avvikande uppfattning beträffande synpunktenatt ADB-utvecklingen inom exekutionsväsendet måste snabbas upp.Ett hinder mot detta är bristen på ADB-tekniker iStockholmsområdet i kombination med konkurrensen om resurerna pågrund av lagstiftningsåtgärder.Ett annat hinder mot ett effektivt utnyttjande av KFMsADB-system är den terminalbrist som föreligger inom helaexekutionsväsendet. En särskild utredning om vinsterna av enutökad terminaltäthet har visat en stor effektivitetsökninggenom bl a att personalen slipper att stå i kö för att kunnautnyttja terminalerna i sitt arbete.Andra effektivitetsökande förändringar, som har aktualiserats,är1. ADB-ansökan i enskilda målRSV har i skrivelse till 1986-02-05hemställt om ändring i utsökningsbalken för att kunna registreraenskilda mål direkt från sökanden via automatisk databehandling.Hemställan gick ut på att exekutionstitel inte erfordras förverkställighet om tid och grund för fordrans uppkomst framgår avKFMs utsökningsregister. Däremot förutsattes att löpandefordringsbevis även fortsättningsvis skulle inges till KFM vidvid ansökan om utmätning.Denna fråga har ånyo aktualiserats av RSV i samband medöversynsarbetet av utsökningsbalken.Ett enskilt mål tas upp av KFM efter ansökan. Av 2.1 UBframgår att ansökan kan vara muntlig eller skriftlig och attansökningshandling skall vara egenhändigt undertecknad avsökanden eller hans ombud. Totalt för riket har de enskildamålen ökat . Antalet enskilda mål var 1987 --465 213 st, 1988 -- 483 421 st och 1989 -- 513 002 st. Medhänsyn till ökningen av enskilda mål anser RSV det angeläget attfler sökande kan beredas tillfälle att ansöka via automatiskdatabehandling som vissa borgenärer inte skall behövaförete exekutionstitlar.RSV har som målsättning att 80--av enskilda ansökningar iframtiden skall kunna ske genom band- eller filöverföring direktfrån sökanden. Registrering av de enskilda målen kan då ske hosrespektive sökande med angivande av erforderliga uppgifter såatt indrivningen kan ske. Målen kommer att överföras tillutsökningsregistret en gång varefter underrättelse ommålen skickas till gäldenären grundad på uppgifter som finnstillgängliga i KFMs utsökningsregister.Det är av vikt att nya handläggningsrutiner för enskilda målgenomförs varvid ett ökat ADB-stöd kan medföra en avlastning avarbetsmomenten hos landets KFM. De nya reglerna bör träda ikraft den 1 januari 1991.2. Bättre utnyttjande av ADB-tekniken i samband med KFMsundersökningsverksamhetKFM har att i princip efterforska all slags utmätningsbaregendom. I samband med införandet av UB var tanken att KFM genomförenklade handläggningsrutiner i större utsträckning än somvarit fallet tidigare skulle kunna ägna tid åt kompliceradeutsökningsmål. Nya arbetsuppgifter har tillförts KFM som ärendenom konkurstillsyn och exekutiv försäljning av fastigheter. Dettafår antas ha påverkat resurstillgången då det gäller det renaindrivningsarbetet. För att uppnå en effektivisering avindrivningsverksamheten är det av betydelse att KFM gesterminalåtkomst till en rad ADB-register och även ges tillfälletill att genom samkörning inhämta uppgifter ur ADB-register.För närvarande efter UBs införande har KFM endasttillgång till ett fåtal ADB-register som t ex bilregistret ochvissa delar ur centrala skatteregistret. KFM har erhållitterminalåtkomst till det nyinrättade fritidsbåtsregistret genomen bestämmelse i 3 § lag (1987:773) om fritidsbåtsregister.RSVutreder tillgången till uppgifter ur olikaADB-register via terminal.Fastighetsdatasystemet består av fastighetsregistret,inskrivningsregistret och taxeringsuppgifter. Fastigheter utgörviktiga objekt för utmätning. Det finns behov av att snabbt ochenkelt inhämta uppgifter om taxeringsvärde, lagfart,inteckningar, areal m m direkt ur fastighetsregistret. De flestaav landets KFM har ingen terminalåtkomst tillfastighetsdatasystemet utan uppgifter hämtas per telefon ellervia skriftliga förfrågningar.Aktiebolagsregistret förs numera med hjälp av ADB. Iregistret finns uppgifter om styrelseledamöter, suppleanter,firmatecknare m m. Hos KFM hänför sig drygt hälften av allarestförda skatter och avgifter till företagarskatter. Antaletrestförda aktiebolag, främst fåmansbolag, har ökat kraftigtunder . KFM är ofta i behov avföreträdareuppgifter för aktiebolag i form avregistreringsbevis. Terminalåtkomst till aktiebolagsregistretskulle innebära ökad effektivitet och minskade kostnader förKFM. inhämtas uppgiften per telefon och viaskriftliga förfrågningar.Företagsinteckningsregistret är en förteckning övernäringsidkare (fysiska och juridiska personer) varsnäringsverksamhet belastas av företagshypotek. Vid indrivningmot näringsidkare ställs KFM alltid inför frågan omföretagsinteckning är beviljad i näringsidkarens lösa egendom.Om så är fallet kan detta utgöra hinder för utmätning för annanfordran än inteckningshavarens. inhämtasuppgifter ur företagsinteckningsregistret per telefon och viaskriftliga förfrågningar.Ytterligare register som kan vara av intresse i dessasammanhang är äktenskapsregistret, allmänna företagsregistret,luftfartsregistret, sjöfartsregistret, vapenregistret, centralaskatteregistret (utökning av möjligheterna för frågeverksamhetfrån KFM via terminal), sparobligationsregistret,värdepappercentralen, allmänna försäkringskassornas register,handels- och föreningsregistret, tulldatasystemet, gemensammabelastningsregister för banker m fl.RSV vill även nämna ett önskemål om nytt ADB-register(konkursregister) alternativt utökning av utsökningsregistretmed ytterligare uppgifter om konkurser. Problemet med nuvarandesystem är att uppgiften om avslutad konkurs enligt bestämmelseri utsökningsregisterförordningen skall tas bort efter fem år.Vidare saknas författningsstöd för att registrera uppgifter omvem som står bakom ett konkursdrabbat företag.3. ADB-stöd för löneexekutiva utredningar och beslutDe exekutiva verkställighetsformer som ger störst utdelning ärlöneexekution (införsel och utmätning i lön) samt utmätning ochavräkning rörande överskjutande skatt och andrarestitutionsmedel från staten. Vid löneexekution arbetar KFM medungefär samma kontorsmässiga rutiner vid utskrift ochexpediering av beslut som . Såväl arbetsrutiner somkontakten med utbetalare såsom försäkringskassor ocharbetsgivare bör enligt RSV ha ADB-stöd.Utredning om ADB-stöd pågår f n inom RSV. Detta kommer attmedföra krav på författningsstöd.4. KFMs förebyggande verksamhet för att minska antaletgäldenärerRSV har bedrivit ett projekt rörandeinformation till skolungdom, värnpliktiga och allmänheten.Projektet har haft som syfte att KFM skall genomföra en kampanjmed mottot "Ta inte på dig mer än du orkar bära". Kostnadernaför KFMs förebyggande verksamhet /91 harberäknats till 334 600 kronor.RSV anser det positivt om verket ges möjlighet att förbättraADB-utvecklingen och att effektivisera arbetet inomexekutionsväsendet. Detta kan ske genom lagstiftning ochresurstilldelning, bl a författningsstöd för att underlättaansökningsförfarandet, löneexekution och registerforskning medhjälp av ADB och genom tilldelning av ekonomiska resurser föratt genomföra terminalförtätning.Kronofogdemyndigheten i länKFM-S har under lång följd av år haft en arbetssituation sominte medgett verkställighet i full utsträckning mot samtligagäldenärer. Myndigheten har tvingats att tillgripaåtgärdsprioriteringar innebärande att endast gäldenärer medtillräckligt stor skuld har blivit föremål för myndighetens helaåtgärdsurval medan det har fått accepteras att gäldenärer medliten skuld har behandlats med lägre resursinsats.Prioriteringsgränsen har växlat från 1.000 -- 25.000 kronorallteftersom resursläget varit gott eller dåligt vidmyndighetens olika fältenheter.En följd av det besvärliga resursläget har varit att ett stortantal allmänna mål på mindre summor ej blivit föremål för annatän begränsade verkställighetsåtgärder. Gäldenärerna har blivitföremål för mera ingripande åtgärder först när beloppet harvarit tillräckligt stort, vilket i många fall inneburit att enskuldavveckling inte har varit möjlig på grund av att beloppetväxt gäldenären över huvudet.Sedan något år har diskussioner förts inom myndigheten omdetta prioriteringssystem är riktigt. Det finns uppfattningarbland vissa chefstjänstemän vid myndigheten att resurserna istället skall koncentreras till de arbetsuppgifter somlagstiftaren har ålagt oss att utföra, d v s i huvudsakexekutiva uppgifter enligt utsökningsbalken. De s kborgenärsuppgifterna, som inte är lagreglerade,skall stå tillbaka när resurserna tryter. Borgenärsuppgifterna ide allmänna målen, som det i dessa fall är fråga om, rör iförsta hand processföring för statens räkning i de allmännadomstolarna samt utrednings- och rehabiliteringsinsatserbeträffande gravt skuldsatta skattegäldenärer. Det har ävenifrågasatts om resurser skall läggas ner på gäldenärsutredningarför betalningsuppskov i olika former i avsaknad av lagstöd försådana åtgärder.Mot bakgrund av dessa diskussioner framstår det somsynnerligen angeläget att borgenärsfunktionerna blirförfattningsreglerade på ett modernt och ändamålsenligt sätt.Förslag till lösningar finns, som motionärerna påpekar, iskatteindrivningsutredningens betänkanden. Genom en lagstiftningskulle dels rådande tveksamheter om gränserna förskattemyndigheternas och kronofogdemyndigheternaskompetensområden lösas, dels skulle det oregleradeavbetalningssystemet få en enhetlig lösning för hela landet ochinte vara beroende av hur myndighetsledningarna väljer attanvända myndigheternas resurser. Dessutom innebär nuvarandesystem att länsskattemyndigheten äger delegera processuppgifterpå kronofogdemyndigheten, d v s en myndighet inom samma koncernäger föra över arbetsuppgifter på en annan sidoordnad myndighetvilket i själva verket innebär att kronofogdemyndigheten skallutföra annan myndighets arbete för egna pengar.