bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Hit måste både som förutsättning ochförstärkande faktor räknas den allt intensivare bilaterala dialogenmellan och , vilken under det gångnaåret ytterligare har fördjupats. Två toppmöten mellan de bådapresidenterna och ett flertal utrikesministermöten har hållits under1990. I takt med att förtroendet växt har området för samverkanmellan de båda tidigare motståndarna också vidgats. Det senaste ochmest åskådliga exemplet utgörs av reaktionerna på invasion avKuwait.Förhandlingarna om reduktioner av de konventionella styrkorna iEuropa har redan resulterat i en överenskommelse om långtgåendeminskningar av de offensiva vapensystemen i . Det s.k.CFE-avtalet om dessa minskningar, som undertecknades av NATO:s ochWarszawapaktens medlemmar i , innebär en framgångav historiska dimensioner för nedrustningsansträngningarna i Europa.De militära förhållandena på kontinenten kommer när avtaletgenomförts att väsentligt ha förändrats, speciellt beträffandemöjligheterna att inleda ett överraskande angrepp. Avtalet kommerockså att få stor betydelse genom det omfattandeverifikationssystemet, vilket i sig kommer att utgöra ettförtroendeskapande inslag inför de fortsatta mer långtsyftandenedrustningsförhandlingarna.Intresset att det enade skall förankras i såvälexisterande som nya säkerhetstrukturer samt önskan att engageraSovjetunionen och de nya europeiska demokratierna i ett varaktigtsamarbete har givit upphov till en rad olika idéer om framtida formerför europeiskt samarbete.Utskottet noterar med tillfredsställelse att betydelsefullaframsteg gjorts inom ramen för ESK. ESK har kommit att bli densjälvklara grunden för arbetet på att bygga upp en ny alleuropeisksäkerhets- och samarbetsordning. Vid det avhållna toppmötet iParis har ett stort steg tagits mot skapandet av permanentamekanismer för konfliktförebyggande i Europa.Genom regelbundna möten på olika politiska nivåer kommerESK-arbetet enligt de fattade besluten att få en betydligt fastarestruktur. Uppföljningsmöten på stats- och regeringschefsnivå kommernormalt att hållas . Däremellan kommer medlemsländernasutrikesministrar att mötas minst en gång i form av ett Råd.Dessa rådsmöten kommer enligt den antagna resolutionen att utgöraESK-processens centrala forum för politiska konsultationer. bestående av högre ämbetsmän från medlemsländernashuvudstäder skall förbereda Rådets möten och genomföra dess beslut.Till stöd för samarbetet på dessa olika nivåer mellanmedlemsländernas representanter kommer vissa permanenta organ attetableras. Det administrativa förberedelsearbetet kommer att skötasav ett permanent sekretariat med säte i . Ett Centrum förförebyggande av konflikter (CPC), bestående av en konsultativkommitté och ett sekretariat, kommer att etableras i . Dessuppgifter kommer bl.a. att vara övervakning av förtroendeskapandeåtgärders genomförande samt hållandet av möten som kan sammankallasmed anledning av ovanliga militära aktiviteter. Beslut har vidarefattats om inrättandet av ett särskilt organ, med säte i ,med uppgift att övervaka hållandet av fria val i medlemsländerna.Denna institutionalisering av mötesformer och organ är en del avdet mer strukturerade samarbete i bl.a. säkerhetsfrågor mellansamtliga deltagarländer som förutses i toppmötets resolution.Grundstenarna för en stabil och långsiktig säkerhetsstruktur i Europaär därmed enligt utskottets bedömning lagda.Ytterligare en stabiliserande och integrerande faktor i detalleuropeiska samarbetsmönstret är de öst- och centraleuropeiskaländernas närmande till såväl som EG. ,, , , och fickunder 1989--1990 gäststatus i . inträdde som fullvärdig medlem i inovember , och de andra strävar efter att följa efter snarastmöjligt.Sovjetunionen upprättade formella förbindelser med EGoch önskar ett så brett samarbete som möjligt med organisationen. MedPolen, och har samtal inletts om enassociering till EG av dessa länder senast . haruttalat sin avsikt att söka medlemskap i så snartförutsättningarna härför finns. Ett närmare förhållande mellan EG ochländerna i utgör i sig en stabiliserandefaktor i . Detsamma gäller det fördjupade samarbete som nudiskuteras mellan EFTA å ena sidan och --ochTjeckoslovakien å den andra.Som utskottet konstaterat i flera betänkanden under det gångna åretkan avbrott och även bakslag i den inledda utvecklingen i Central-och inte uteslutas. De svårigheter som de nya demokratiernastår inför är betydande. möter å sin sida förnärvarande långtgående inre utmaningar i form av ekonomisk upplösningoch nationella självständighetskrav. Icke desto mindre gäller frånsäkerhetspolitisk utgångspunkt att alliansmotsättningen mellan östoch väst försvunnit i den europeiska politiken och ersatts av ensträvan till samarbete och integration i många olika former såsom ettmedel att skapa inte bara välstånd utan också ett stabilt förhållandemellan kontinentens länder.Parallellt med upplösningen av de gamla strukturerna i Östeuropaoch med stärkandet av ESK pågår arbetet på att fördjupa denframgångsrika integrationen inom Europeiska gemenskapen. Den starkaprocess av internationalisering som präglar världsekonomin harpåskyndat den fortsatta ekonomiska integrationen i form av beslut omden inre marknaden och de förestående förhandlingarna om en ekonomiskoch monetär union.Även om uppfattningarna går isär mellan och inom medlemsländerna omvart EG:s politiska integration långsiktigt bör syfta, kommer ensärskild regeringskonferens att inledas kring fråganom en politisk union mellan EG:s medlemmar. Av den redan pågåendediskussionen framgår att det i första hand torde bli fråga om attstärka och effektivisera gemenskapens institutionella maskineri ochsamtidigt förstärka det demokratiska inslaget samt att knyta sammandet utrikespolitiska samarbetet (EPS) till gemenskapens övrigasamarbete. Andra mer långtgående förslag om militärt ochförsvarspolitiskt samarbete har också presenterats. Dessa tankar hardock stött på betydande motstånd. En sådan förändring kräver dessutomatt beslut fattas med enhällighet bland EG:s samtliga medlemsstater.Några förutsättningar för att beslut om dylika förändringar skullekunna fattas vid den förestående regeringskonferensen torde därförinte föreligga.Sammanfattningsvis har utvecklingen i öppnat nyaperspektiv såväl för ett fördjupat alleuropeiskt säkerhetspolitisktsamarbete som för ett ytterligare fördjupat samarbete inom devästeuropeiska institutioner vilka, till skillnad från sinaösteuropeiska motsvarigheter, har demonstrerat sin livskraft ochutvecklingsförmåga, och vilka alltmer framstår som ett ekonomiskt ochdelvis även politiskt gravitationscentrum för flertalet avkontinentens länder.Det är naturligt att dessa djupgående förändringar också påverkarbedömningarna i av det västliga integrationsarbetet och avSveriges möjligheter till deltagande däri. I flera av de motionerfrån januari som utskottet nu har att behandla föreslås åtgärdersom syftar till ett närmare samarbete med den Europeiska gemenskapenän vad som ryms inom ramen för de nu pågående EES-förhandlingarna. Iregeringsskrivelse /91:50 uttalar regeringen att den eftersträvarett nytt riksdagsbeslut som tydligare och i mer positiva ordalagklargör ambitioner att bli medlem av den Europeiskagemenskapen.Innan utskottet behandlar de förslag från allmänna motionstiden1990 som gäller allmänna deltagande i det framtidaEuropasamarbetet, vill utskottet först behandla de yrkanden somdirekt gäller de nu pågående förhandlingarna mellan EG och EFTA om eneuropeisk ekonomisk samarbetssfär, EES.Samarbetet --EFTA--EGSammanfattning av motionernaI motion U503 (m) betonas önskvärdheten att EFTA-länderna uppnår enså långtgående integration som EG kan acceptera. En EES-lösning ärenligt motionen en på kort sikt nödvändig mellanlösning. På lång siktär en sådan lösning otillräcklig eftersom EFTA-länderna inte kan fådet fulla inflytande som ett medlemskap innebär. Motionen uppställermål som bör gälla för den fortsatta EES-processen inom ramen förEES-lösningen: tullunion, gemensam tvistelösning och ,gemensam arbetsmarknad, passfrihet, fria kapitalrörelser,utbildningssamarbete, samarbete på miljöområdet m.m.I motion U501 (fp) yrkande 3 redogörs för vikten av att klargöraSveriges vilja att så långt vårt utrikespolitiska oberoende tillåterdelta i det europeiska samarbetet på ett med medlemsländerlikvärdigt sätt. Motionen betonar att möjligheten till ett såomfattande avtal som möjligt mellan EG och EFTA-länderna måste tastill vara. Det är enligt motionärerna ytterligt angeläget att Sverigeoch andra EFTA-länder får ett reellt inflytande över kommande beslutinom EES.I yrkande 8 (delvis) i motion U518 (c) redogörs för inriktningenoch formerna för det europeiska ekonomiska samarbetet. Motionen angeratt det varit angeläget att åstadkomma en fördjupning av samarbetetEG/EFTA utan att begränsa EFTA-ländernas självständighet eller hindraEG-ländernas samordning. Den historiska och kulturella värdegemenskapsom finns mellan länderna i är viktig att utveckla, ochmänskliga kontakter mellan de västeuropeiska folken har ettegenvärde, heter det i motionen. Ett område som måste klargöras ärformerna för gemensamt beslutsfattande och kontrollen avefterlevnaden av ingångna överenskommelser. Frågorna måste lösas såatt självständighet bevaras. Avtalet får inte innehållabeslutsformer av överstatlig karaktär, som skulle kunna leda till attSverige påtvingades förhållanden som vi finner oacceptabla. Vidarebör integrationen inte medföra krav på svensk anpassning som ledertill att viktiga skyddsaspekter sätts åsido. Reformarbete i fråga omsysselsättning, miljöskydd, regionalpolitik m.m. får inte äventyras,heter det i motionen.Även i motion U515 (v) yrkande 7 (delvis) berörs skyddsaspekterna.Enligt yrkandet bör inte godta försämringar när det gällermiljön, arbetsmiljön, konsumentskyddet, den generellavälfärdspolitiken, fackliga rättigheter, jämställdheten och detdemokratiska inflytandet. I motion U548 (v) anges att EG begränsarfolkligt inflytande och urgröper nationell bestämmanderätt. EG:splaner på en inre marknad 1992 är att skapa en mur kring en del avEuropa. bör uttala sig mot att underordnar sig EG:spolitik.Enligt motion U519 (mp) yrkande 8 bör det nuvarandeförhandlingsarbetet med syfte att göra till ett bihang tillEG upphöra. När det gäller EES-samarbetet finns det enligt motionenkonstitutionella betänkligheter. Vidare kommer att bli desom tillämpas även inom EES. EES blir inte annat än en skeninrättningför att möjliggöra ett utsträckande av EG-systemet över EFTA-området.Yrkande 12 i motion U522 (mp) anför att förhandlingsmandatet med EGej skall omfatta medlemskap i eller annan organisation medöverstatliga befogenheter, t.ex. EES. I motionen framförs att närriksdagen fattade beslut om EG-anpassning 1988 var det inte aktuelltatt införa en ny typ av överorganisation (EES) med överstatligabefogenheter.BakgrundDe mål som angavs i de båda tidigare betänkandena om ochden västeuropeiska integrationen (UU 1987/88:24 och UU 1988/89:19)ligger till grund för deltagande i de förhandlingar som nupågår mellan EG och EFTA om att skapa ett västeuropeiskt ekonomisktsamarbetsområde. Utskottet angav då som ett mål för pågåendeoch förestående kontakter med EG att de om möjligt skulle leda tillsamma fördelar och åtaganden för medborgare, institutioner ochföretag i som kommer att gälla i EG när vitbokens intentionerförverkligats. Utskottet uttalade att syftet måste vara att avskaffahindren för människors, varors, tjänsters och kapitalströmmarsrörlighet. Vidare fastslog utskottet att förhandlingarna med EGskulle vara förutsättningslösa. Avsikten borde vara att bredda ochfördjupa samarbetet med EG på varje område så långt detta ärförenligt med neutralitetspolitiken.De strävanden mot ökad västeuropeisk integration som utskottetsuttalanden gav uttryck för har en bakgrund som sträcker sig långtbakåt i tiden. strävade de bådaorganisationerna EFTA och EG mot att skapa en gemensamindustrivarumarknad i . 1972 undertecknades likartadefrihandelsavtal mellan å ena sidan vart och ett av EFTA-länderna ochEG å den andra. växte på båda sidor fram ettintresse av att vidga samarbetet till områden utöver frihandeln medindustrivaror. Efter ett gemensamt ministermöte i 1984mellan EFTA-länderna, EG:s medlemsländer och antogsen deklaration om att upprätta ett ekonomiskt samarbetsområdeomfattande alla EFTA- och . Luxemburgdeklarationen strävadeefter ett samarbete på förutom handelns område även exempelvis inomutbildning, socialpolitik, miljövård, kultur och transporter.De mångåriga strävandena efter ökat samarbete mellan EG och EFTAhar varit framgångsrika. Som ovan framgått innefattar dettasamarbete, förutom väl fungerande frihandelsavtal, också områden somutbildning, forskning, socialpolitik, miljö, kultur, transporter,konsumentfrågor, finansiella tjänster, bolagsrätt,telekommunikationer m.m.Den allt snabbare integrationstakten inom EG under senare hälftenav medförde dock ökade svårigheter för en parallellutveckling av samarbetet mellan EFTA-länderna och EG inom ramen förLuxemburgprocessen.EG-rådet fattade 1985 beslut om om fullbordandet av den inremarknaden . innehåller ett handlingsprogram som syftartill att fullt ut förverkliga målsättningar om frirörlighet för varor, tjänster, personer och kapital. För attåstadkomma detta gjordes ett tillägg till , enhetsakten.Denna trädde i kraft och innehåller bl.a. bestämmelser ombeslutsfattande inom gemenskapen med kvalificerad majoritet.Bl.a. mot denna bakgrund fann EG och EFTA att det förelåg ett behovav ett mer långtgående och mer strukturerat samarbete. Efterriksdagens beslut tog tillsammans med de övrigaEFTA-länderna kontakt med EG för att uttrycka sitt gemensammaintresse för ett breddat och fördjupat samarbete. I början av 1989föreslog ordförande i ett anförandeinför "en ny mer strukturerad relation medgemensamma institutioner för beslutsfattande och administration". Vidett toppmöte gav regeringschefer beskedet att devar beredda att förhandla om ett "så fullständigt genomförande sommöjligt av den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital ochpersoner i syfte att skapa en dynamisk och homogen europeisk sfär".Det planerade samarbetsområdet avsågs täcka förutom de fyrafriheterna för varor, tjänster, kapital och personer ocksåangränsande områden som socialpolitik, utbildning, miljövård,konsumentfrågor, forskning och utveckling m.m.Efter ett omfattande förberedande kartläggningsarbete inleddes deformella förhandlingarna om det europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) . Under ledning av en gemensamförhandlingsgrupp på tjänstemannanivå organiserades förhandlingarna ifem arbetsgrupper: varor, kapital och tjänster, personers rörlighet,angränsande områden samt rättsliga och institutionella frågor. Dengemensamma legala basen i det tänkta avtalet om EES är relevantadelar av (l'acquis communautaire). Sammanlagt harcirka 1 400 sådana rättsakter identifierats, varav ca hälften ärföljdförfattningar. Avtalets konstruktion förutses bli folkrättslig,dvs. båda parter bibehåller sin nationella beslutsautonomi ochöverenskommelser blir rättsligt bindande för EFTA-länderna eftergenomförande på nationell nivå. Målsättningen i förhandlingarna äratt ett skall kunna träda i kraft , dvs.samtidigt som EG:s inre marknad. (Legala och institutionella frågorbehandlas i betänkandets kapitel II.) Utskottet vill inledningsvis understryka den stora betydelsen avatt förhandlingarna om ett utvidgat och mer strukturerat samarbetemellan EG och EFTA kan slutföras med gott resultat och attett avtal om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde kan träda ikraft . En sådan vidareutveckling av det samarbetesom pågått i framstår som naturlig ochnödvändig.Det ekonomiska samarbetet mellan de båda organisationerna är somtidigare nämnts i betänkandet redan nu mycket omfattande. EFTA och EGär varandras viktigaste handelspartners. Omfattande flöden av varor,kapital, tjänster och investeringar understryker det ömsesidigaberoende som föreligger. I detta sammanhang vill utskottet särskiltframhålla de ömsesidiga intressen båda parterna, EG och EFTA, har avframgångsrika förhandlingar och ett gott förhandlingsresultat.EFTA-länderna har samtliga en hög utvecklingsgrad när det gällersåväl industrialisering och teknologi som socialpolitik ochmiljövård. Tillsammans kan kretsen av länder i EG och EFTA bättreverka för ekonomisk tillväxt, miljöskydd, sysselsättning och välfärd.Den harmonisering av bestämmelser och lagar som avtalet skulleinnebära främjar dessa målsättningar.Det är viktigt att samarbetet inte begränsas till det striktekonomiska området. Länderna inom EG och EFTA förenas i gemensammavärderingar om demokrati, mänskliga rättigheter, kulturell gemenskapoch social rättvisa. Det är därför tillfredsställande att samarbetetutvecklas vidare även inom områden som personers rörlighet,utbildning, miljövård, socialpolitik, forskning, konsumentfrågor,kultur m.m. Medborgarna i har ett stort intresse av kontaktöver gränserna och av att ta del av varandras värderingar ocherfarenheter. Dessa intressen utgör ett starkt motiv för de pågåendeförhandlingarna om ett utvidgat samarbete mellan EG och EFTA.Utskottet ställer sig bakom förhandlingsmålen såsom de vid fleratillfällen formulerats av EFTA-ministrarna gemensamt. Utskottet villhärvid framhålla betydelsen av att avtalet ger en balans mellanrättigheter och skyldigheter. En rimlig grad av medinflytande bördärför vara en del av avtalet, även om beslutsautonomin enligt denavtalskonstruktion som diskuteras bibehålls inom EG resp. vart ochett av EFTA-länderna. De institutioner som kan komma att upprättas ianslutning till ett avtal bör utformas mot den bakgrunden.Sverige liksom övriga EFTA-länder har en hög utvecklings- ochskyddsnivå när det gäller områden som miljö, hälsa, arbetsmiljö ochsociallagstiftning. I betänkandet 1988/89:UU19 fastslogs att detfinns anledning för att slå vakt om vår relativt oförstördamiljö och rätten att föra en ambitiös miljöpolitik. Den högaambitionsnivån bör vidare upprätthållas på exempelvisarbetsmarknadens, regionalpolitikens och socialpolitikens områden.I betänkandet angav utskottet att det inte fanns någonsärskild grund för antagandet att en anpassning till EG:s reglerskulle behöva innebära en sänkning av våra krav i olika avseenden,även om det ibland måste bli fråga om förändringar. Dessa uttalandenav utskottet när det gäller samarbete med EG är fortsattgiltiga. Utskottet erinrade vidare om att medlemsländer har rätt attupprätthålla strängare krav på ovannämnda områden så länge de inteutgör handelshinder. Härtill kan fogas en hänvisning till detuttalande som gjorde i anslutningtill pågående EES-förhandlingar om att EFTA-länderna inte skullebehöva sänka sina höga skyddsnivåer, förutsatt att den friavarucirkulationen inte stördes. Slutligen bör nämnas att det i de nuförda förhandlingarna kan bli fråga om att begära särlösningar i formav undantag, övergångsbestämmelser eller skyddsregler, i synnerhet ide fall då ett land kan åberopa fundamentala nationella intressen.Samtidigt bör erinras om betydelsen av att särlösningarna begränsas iså stor utsträckning som möjligt och av det grundläggande intressetav att skapa en gemensam marknad med fri rörlighet i Västeuropa.Utskottet konstaterar att såväl de legala och de institutionellafrågorna som eventuella särlösningar eller övergångsregler nu ärföremål för förhandlingar. Utskottet vill därför inte nu göra någramer detaljerade uttalanden. Vidare kan hänvisas till betänkandetsövriga kapitel där olika sakfrågor belyses i anslutning tillEES-processen.Med det ovan anförda får berörd del av yrkande 3 i motion U501(fp), yrkande 2 i motion U503 (m), berörd del av yrkande 7 i motionU515 (v) och berörd del av yrkande 8 i motion U518 (c) ansesbesvarade. Yrkande 8 i motion U519 (mp), yrkande 12 i motion U522(mp) och motion U548 (v) avstyrks.Sveriges vidare EuropasamarbeteDe motioner från allmänna motionstiden som utskottet underdenna rubrik har att behandla täcker ett brett spektrum av SverigesEuropapolitik. I ett antal yrkanden läggs tonvikten i första hand påde alleuropeiska samarbetsmöjligheter som finns vid sidan av EG. Iyrkandena 6 och 11 i motion U518 (c) understryks vikten av attSverige verkar för en alleuropeisk gemenskap, vilken enligtmotionärerna knappast kan uppstå genom en utvidgning av EG.Samarbetet bör utvecklas med de nordiska länderna och med de områdensom gränsar till . Vikten av ESK-processen, FN:s ekonomiskakommission för , ECE och för det alleuropeiskasamarbetet understryks. EES bör enligt motionärerna kunna bli ettinstrument för de central- och östeuropeiska ländernas ekonomiskaintegrering. I yrkande 11 understryks särskilt vikten avsamarbetsområdet handel, teknik, miljö och vetenskap inomESK-processen. I yrkande 1 i motion U515 (v) betonas vikten av attSverige verkar för ett verkligt alleuropeiskt samarbete i syfte attgöra till en öppen och demokratisk kontinent med respekt förnationellt och kulturellt självbestämmande. I yrkande 2 i sammamotion föreslås inrättandet av ett riktigt parlament som kan hysaalla länder, organiserat av det nuvarande Europarådet.I motion U519 (mp) yrkande 1 föreslås att bör fungera somen brobyggare mellan öst och väst för att finna nya alleuropeiskasamarbetsmodeller utan rötter i det tudelade Europa.Förebilder i denna strävan bör vara det nordiska samarbetet ochEFTA-samarbetet.I några motioner behandlas en vidareutveckling av justEFTA-samarbetet. I yrkande 3 i motion U515 (v) föreslås att Sverigeinom EFTA skall verka för att EFTA prioriterar samarbetet med östraEuropa framför EG och även verka för att de östeuropeiska stater somså önskar ges tillträde till EFTA. Ett liknande förslag framförs imotion U519 (mp) yrkande 2. I yrkande 3 i samma motion föreslås attSverige skall verka för att bereds tillfälle att aktivtmedverka i EFTA som observatör, associerad eller medlem.Andra motioner utgår ifrån behovet att etablera närmare relationermed EG än vad som ryms inom de pågående EES-förhandlingarna. Iyrkande 3, berörd del, i motion U501 (fp) anförs vikten av attSveriges vilja klargörs att så långt vårt säkerhetspolitiskaoberoende tillåter delta i det europeiska samarbetet på ett medmedlemsländer likvärdigt sätt. Beträffande förhållandet mellanneutraliteten och relationer med EG anförs i yrkande 1 isamma motion att om Warszawapaktsländerna upprättar nära förbindelsermed EG och avspänningen mellan militära allianser blir beståendeändras förutsättningarna för säkerhetspolitiskaöverväganden, och att det vore till gagn för den europeiskaintegrationen i stort om alliansfria länder kunde bli medlemmar i bibehållen självständighet i avgöranden som rörsäkerhetspolitiken.Enligt motion U503 (m) kan målsättningen att skapa samma fördelaroch åtaganden för medborgare, institutioner och företag i somde vilka gäller inom EG endast förverkligas genom ett svensktmedlemskap i organisationen. Ett medlemskap bör därför vara detlångsiktiga målet, och bör enligt yrkande 1 närma sig dettamål genom en stegvis anpassning till EG på viktiga delområden somskatter och energi och medlemskap i i särskilda samarbetsformer somvalutasamarbetet EMS och miljövårdsorganet EEA. Med tanke på deföljdverkningar som skulle uppstå för bl.a. svenskt näringsliv omSverige stod utanför EG förordas i yrkande 7 att Sverigeparallellt med EES-processen analyserar förutsättningarna före ettsvenskt medlemskap inkl. konsekvenserna för neutralitetspolitiken.Sveriges neutralitetspolitik behandlas från olika utgångspunkter imotion U523 (mp). Enligt yrkande 1 bör förtäckta samarbetemed EPS, politiska samarbete, upphöra. Enligtyrkande 3 vore en anslutning till handelsreglerna i Romavtaletsartikel 113 oförenlig med en trovärdig neutralitetspolitik.