bet · GE01KrU9 · 1990-11-29 00:00:00 — Tilläggsbudget I inom område I betänkandet behandlas förslag som lagts fram av regeringenom anslag m.m. på tilläggsbudget I inomutbildningsdepartementets område samt motioner som väckts medanledning av förslagen.Utskottet tillstyrker att medel anvisas till statsbidrag --347 milj.kr. -- för uppförande av en ny musikteaterbyggnad iGöteborg. Vidare tillstyrker utskottet attbiblioteksersättningen i enlighet med överenskommelse mellanupphovsmannaorganisationerna skall räknas upp; grundbeloppet förhemlån av originalverk höjs med till och övrigagrundbelopp i motsvarande mån. Medel för ändamålet föreslås blianvisade med . mot av regeringen -- som en följdav ett förbiseende -- föreslagna . Utskottettillstyrker att för svensk del godkänner riktlinjerför en utbyggnad av TV-utbytet med och anvisarerforderliga medel för kostnaderna under innevarande budgetår.I fråga om centralmuseernas bevaknings- ochutvecklingsresurser föreslår regeringen att -- med ändring avtidigare beslut -- anvisade särskilda medel, totalt 20 milj.kr.,skall få användas som en allmän förstärkning av basverksamhetenvid centralmuseerna och, om särskilda skäl föreligger, vid enutökad krets av museer. Däremot föreslås inte några ytterligaremedel för att tillgodose museernas behov av bevakning. Utskottetavstyrker samtliga motionskrav i denna del.Förslag till en ändring i pliktexemplarslagen tillstyrks.Vidare föreslår utskottet att en i propositionen gjord anmälanom överskridande av anslaget för bidrag till regionalmusikverksamhet inte skall föranleda något uttalande avriksdagen. Överskridandet har skett som en följd av att undersommaren överenskommelse om det statliga bidraget tillmusikverksamheten för träffats.Vid betänkandet har fogats fyra reservationer. Regeringen har i proposition 1990/91:25 med förslag omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /91bilaga 4 () under littera E. Forskningoch forskarutbildning, avsnittet med rubriken rättenatt besluta om vite enligt pliktexemplarslagen, under littera G.Kulturverksamhet m.m. samt under littera H. Massmedier m.m.dels under avsnittet med rubriken rätten attbesluta om vite enligt pliktexemplarslagen (s. 13) föreslagitriksdagen att anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1990:895) om ändring i lagen(1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- ochbildupptagningar,dels under anslaget G 2 (s. 17--18) föreslagit riksdagenatt till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 anvisa ett reservationsanslag på ,dels under anslaget G 7 (s. 18--19) föreslagit riksdagen1. att godkänna vad i propositionen anförts ombiblioteksersättningens grundbelopp för /91,2. att till Ersättning åt författare m.fl. för utlåning avderas verk genom bibliotek m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /91 anvisa ett förslagsanslagpå ,dels under anslaget G 14 (s. 19--20) berett riksdagentillfälle att ta del av vad i propositionen anförts omöverskridande av anslaget Bidrag till regional /91,dels under anslagen G 30 och G 31 (s. 20--22) föreslagitriksdagen1. att godkänna vad i propositionen anförts om ändradanvändning av anvisade medel till bevakning ochutvecklingsverksamhet vid de centrala museerna,2. att bemyndiga regeringen att använda ifrågavarandemedelsram för kostnader avseende en utökad krets av museer ienlighet med vad i propositionen förordats,dels under anslaget H 23 (s. 22--26) föreslagit riksdagen1. att godkänna de riktlinjer som har förordats ipropositionen avseende överföring av en finländsk TV-kanal,avsedd för vidaresändning i kabelnät, till orter i ,2. att till Utbyte av TV-sändningar mellan ochFinland på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1990/91 anvisar ett förslagsanslag på 90 000 kr.Lagförslaget har intagits i bilaga till betänkandet. 1990/91:Kr1 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag,2. att beslutar att till Centrala museer:Förvaltningskostnader på tilläggsbudget I till statsbudgeten /91 anvisa ett reservationsanslag på 14000000kr.1990/91:Kr2 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande metoder och omfattning för utbyggandeav de finländska TV-sändningarna till nya områden i Sverige.1990/91:Kr3 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppräkningen av grundbeloppen,2. att till G 7. Ersättning åt författare m.fl. förutlåning av deras verk genom bibliotek m.m. på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /91 anvisar ettförslagsanslag på 8 500 000 kr.1990/91:Kr4 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att medlen bör användas för utvecklingsverksamhet.1990/91:Kr5 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användningen av basresursen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen, efter samråd medcentralmuseerna, fördelar basresursen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att under innevarande budgetår, inom denav regeringen föreslagna anslagsramen, avsätta 1,5 milj.kr. för"",4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen ger iuppdrag att ytterligare utreda och föreslå åtgärder för attvaraktigt sänka bevakningskostnaderna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inriktningen skall vara attcentralmuseernas bevakningskostnader i sin helhet bör täckas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de tio centralmuseerna framöveranvisas medel för förnyelse och utveckling i enlighet medproposition 1989/90:100.Ärendets beredningUtskottet har ordnat en utfrågning beträffande förslagen ipropositionen om centralmuseernas bevaknings- ochutvecklingskostnader (anslagen G 30 och G 31). Därvid harinformation lämnats och synpunkter framförts av företrädare förutbildningsdepartementet, Livrustkammaren, ochHallwylska museet, , statens historiska museeroch statens konstmuseer. Fråga om rätten att besluta om vite enligt pliktexemplarslagenUtskottet tillstyrker att antar det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1990:895) om ändring i lagen (1978:487) om pliktexemplar avskrifter och ljud- och bildupptagningar (bilaga tillbetänkandet).G 2. Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.Frågan om att bygga en ny musikteater i och västraSverige har diskuterats och med särskildintensitet under slutet av 1980-talet.Hösten 1989 beslöt kommunfullmäktige i -- med ändringav tidigare beslut om förläggning av den nya musikteatern tillGamla Ullevi -- att teatern skall uppföras på vidLilla Bommens hamn under förutsättning dels att i ärendetaktuella planfrågor kan lösas, dels att erforderliga ekonomiskabidrag kan erhållas från staten, kommuner i västra samtföretag och enskilda.I propositionen redovisas hur finansieringen av teatern skallske. I kostnadsläget kostnadsberäknasmusikteaterbyggnaden till 530 milj.kr.Utskottet -- som vid olika tillfällen framhållitangelägenheten av att musikteaterfrågan får en lösning --tillstyrker regeringens förslag att under anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. 347 milj.kr.ställs till regeringens disposition för att projektet skallkunna realiseras.G 7. Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verkgenom bibliotek m.m.Från anslaget utgår s.k. biblioteksersättning till litteräraupphovsmän och översättare för att deras verk lånas ut genomfolk- och skolbibliotek. Ersättningen, som tillförsSveriges författarfond, beräknas på grundval av vissa belopp perhemlån och referensexemplar. uppgår grundbeloppettill per hemlån och . per referensexemplar avoriginalverk och till hälften av nämnda belopp per hemlån resp.referensexemplar av verk i svensk översättning.Vid medelsanvisningen för /91 har förbiblioteksersättningen efter förslag av regeringen beräknat ettpreliminärt belopp på . 1989/90:100, bil.10, s. 348, bet. KrU18, rskr. 220).Regeringens förhandlare har träffat enöverenskommelse med , Föreningensvenska tecknare och ombiblioteksersättningens grundbelopp för budgetåren 1990/91 och1991/92. Enligt överenskommelsen skall grundbeloppet för hemlånav originalverk vara /91 och 77 /92. Regeringen har godkäntöverenskommelsen.Den sålunda träffade överenskommelsen innebär, att regeringenåtagit sig att föreslå att för innevarande budgetårräkna upp grundbeloppet för hemlån av originalverk med sex öreoch övriga grundbelopp i motsvarande mån. Med utgångspunkt i deföreslagna grundbeloppen har regeringen beräknat medelsbehovetför biblioteksersättningen till . Uppenbarligenav förbiseende har det ytterligare medelsbehovet (67394000kr. i ställetför rätteligen 5862000 kr.Motionärerna bakom motion Kr3 (mp) vill att grundbeloppet förhemlån av originalverk skall bestämmas till och attövriga belopp skall höjas i motsvarande mån (yrkande 1). Deföreslår därför en medelsanvisning av 8,5 milj.kr. (yrkande 2).Som utskottet tidigare framhållit (bet. 1988/89:KrU16 s. 12)måste det finnas starka skäl för att inte skall godtainnehållet i en överenskommelse som träffats mellan regeringenoch upphovsmannaorganisationerna med stöd av denförhandlingsordning som gäller och som lades fast år 1985.Sådana skäl föreligger inte i fråga om den överenskommelse somträffats rörande biblioteksersättningen för bl.a. budgetåret1990/91. Utskottet tillstyrker på grund av det anfördaregeringens förslag i fråga om biblioteksersättningensgrundbelopp. Yrkande 1 i motion Kr3 avstyrks därför.Som en följd av detta ställningstagande och med hänvisningtill den ovan redovisade medelsberäkningen anser utskottet attriksdagen med anledning av regeringens förslag och -- avformella skäl -- även av motion Kr3 yrkande 2 under anslaget böranvisa . på tilläggsbudget I.G 14. Bidrag till regional musikverksamhetUnder denna rubrik har i statsbudgeten för innevarandebudgetår förts upp ett förslagsanslag på 170500000 kr.Det statliga bidraget till den regionala musikverksamhetenfastställs genom årliga förhandlingar mellan staten ochLandstingsförbundet.Överenskommelse om statligt bidrag till den regionalamusikverksamheten för har fastställts den 21juni 1990. Regeringen godkände överenskommelsen den 28juni 1990.Överenskommelsen mellan staten och innebäratt statsbidraget till den regionala musikverksamheten 1990skall uppgå till 197,5 milj.kr. Därtill kommer ersättning för tjänstemusik ochhögvaktsmusik under försvarsdepartementets huvudtitel som 1990uppgår till 12,5 milj.kr.Det ankommer på regeringen att följa upp konsekvenserna av denträffade överenskommelsen.Regeringen har därför i beslut medgivit attdetta anslag får överskridas med 27 milj.kr. för budgetåret1990/91. I propositionen anförs att överskridandet är av denstorleksordningen att regeringen bör informera ifrågan. Förhandlingar om statsbidrag till den regionalamusikverksamheten för pågår för närvarande.Utskottet anser att vad som anförs i propositionen omöverskridande av anslaget inte påkallar något uttalande avriksdagen.G 30. Centrala museer: FörvaltningskostnaderG 31. Centrala museer: Vissa kostnader för utställningar ochsamlingar m.m.I årets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 10, s. 393)föreslogs under anslaget Centrala museer: Förvaltningskostnaderen ökad medelsanvisning på 10 milj.kr. för de centrala museernasbevakningskostnader. Medlen skulle fördelas av regeringen.Riksdagen beslöt i enlighet med förslaget men uttalade -- med hänvisning till att tidigare fåttregeringens uppdrag att följa museernas planering,dimensionering och kostnadstäckning av bevakningsfunktionen --att regeringen, när redovisat sina överväganden,borde återkomma till med förslag om medel påtilläggsbudget om detta skulle befinnas nödvändigt för attupprätthålla en oförändrad bevakningsnivå (bet. KrU 21, s. 12).Statens kulturråd har redovisat ett underlag för fördelningenmellan centralmuseerna av nämnda medelsram. I anslutning härtillhar museerna anmält ett ytterligare förstärkningsbehov förbevakning under /91 av ca 14 milj.kr., varav ca12 milj.kr. avser statens konstmuseer.För innevarande budgetår har de centrala museerna underreservationsanslaget Centrala museer: Vissa kostnader förutställningar och samlingar m.m. tilldelats en ytterligaremedelsram på likaledes 10 milj.kr. för utvecklingsverksamhet(bet. KrU21, s. 15). Denna ram står till kulturrådetsdisposition för fördelning mellan museerna.Efter en argumentering (prop. s. 21) som närmare redovisas idet följande, föreslås i propositionen att med ändring avtidigare beslut anvisade medel, tillhopa 20 milj.kr., förbevakning och utvecklingsverksamhet vid de centrala museernaskall utgöra en allmän förstärkning av museernas basverksamhet.Det föreslås vidare -- under hänvisning till behovet atttillgodose även angelägna behov hos statsunderstödda museerutanför centralmuseikretsen, bland dem -- attriksdagen bemyndigar regeringen att, i den mån särskilda skälföreligger, använda medlen även för kostnader avseende andramuseer än de tio centralmuseerna. Det föreslås att regeringenskall få fördela medlen.Motionärerna bakom motion Kr1 (m, fp, c) motsätter sigregeringens förslag. Efter en hänvisning till att regeringensförslag innebär att denna sätter sig över beslut ochföreslår att bevakningsbehoven får vägas mot andra angelägnauppgifter, anför motionärerna följande.Vi finner detta orimligt. Att på detta sätt sätta sig över ettbeslut av en enhällig riksdag och därmed starkt försvåramuseernas planläggning och verksamhet visar på en oförmåga attföra en samlad och konsekvent museipolitik. För centralmuseernainnebär förslaget att de inte har något val. Utvecklingsarbetetfår anstå -- säkerheten och ansvaret för befintliga samlingarinnebär att medlen i första hand måste användas för bevakning.Riksdagen bör enligt motionen på tilläggsbudget anvisa 14milj.kr. att användas för centralmuseernas bevakningskostnader.I det ovan sagda ligger också att motionärerna motsätter sigatt redan anvisade medel skall få användas för kostnaderavseende en utökad krets museer. I denna del intar motionärernabakom motion Kr5 (s) samma ståndpunkt (yrkande 1).I propositionen anförs -- med hänvisning tillförstärkningsresursen på 20 milj.kr. -- att den gjordasatsningen, jämte de kraftiga förstärkningar som härutöverkommit vissa museer till del, får anses anmärkningsvärd irådande statsfinansiella läge och jämfört med de insatser som iövrigt gjorts på kulturområdet. Det är därför inte rimligt,anförs det, att statsbudgeten belastas med en ytterligare utgiftför att täcka centralmuseernas bevakningskostnader. I detuppkomna läget bör i stället museerna ges möjlighet att utnyttjaden redan anvisade förstärkningen som en fri basresurs, inomvilken bevakningsbehoven får vägas mot andra angelägnauppgifter. I sammanhanget erinras om vad som anfördes i åretsbudgetproposition angående möjligheten att väga in nödvändigabevakningskostnader vid bestämningen av entréavgifternasstorlek. Föredragande statsrådet vill se förslaget som enfortsatt utveckling mot ett system där museerna själva får vägaangelägenheten av alla olika medelsbehov och tillgängligainkomster mot varandra.Utskottet konstaterar således att regeringen inte ansett sigkunna föreslå att anvisar ytterligare medel avseddaför museernas bevakning. Utskottet anser att det inte är möjligtatt inta en annan ståndpunkt i det rådande statsfinansiellaläget. vill utskottet framhålla vikten av att museernahar en hög bevakningsnivå. På centralmuseerna -- likaväl som påmånga andra museer -- finns föremål som har stor betydelse förvårt kulturarv eller som eljest har stort värde. I anslutninghärtill bör framhållas att uttalat att någraväsentliga nedskärningar av nuvarande bevakningskostnader påkort sikt inte kan ske med bibehållen säkerhetsstandard.I enlighet med det anförda -- och då den av utskottet ordnadeutfrågningen visar att det inte är möjligt för museerna attgenom omprioriteringar skapa ökat utrymme för atttäcka bevakningskostnader -- återstår, såvitt utskottet kanfinna, inte någon annan utväg än den i propositionen angivna föratt lösa de problem som finns för innevarande budgetår.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag att häraktuella medel skall vara en fri resurs som utgör en allmänförstärkning av museernas basverksamhet. Vad som upplysts iärendet visar att det är motiverat att, om särskilda skälföreligger, basresursen skall få användas även för kostnaderavseende andra museer än centralmuseerna.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet tillstyrkerpropositionen och avstyrker motionerna Kr1 och Kr5 yrkande 1.Enligt motion Kr5 (s) bör basresurserna fördelas efter samrådmed centralmuseerna (yrkande 2). Inriktningen skall vara attcentralmuseernas bevakningskostnader i sin helhet skall täckas(yrkande 5). Vid fördelningen är det befogat att detutvecklingsprojekt som betecknas Den svenska historien ges ettstöd på 1,5 milj.kr., så att fortsatt planering på central ochregional nivå görs möjlig (yrkande 3). Även motion Kr4 (mp) hartill syfte att nämnda projekt skall prioriteras vidmedelsfördelningen.Utskottet anser det vara självklart att regeringen kommer attfördela basresurserna först efter samråd med centralmuseerna.Med hänsyn till att dessa, som bl.a. utfrågningen i utskottetvisar, ger hög prioritet åt historien --ett projekt avseende en stor central utställning ochkompletterande utställningar på länsmuseerna -- och tillföreliggande behov av resurser till bevakning finns det enligtutskottets mening befogad anledning utgå från att tillgängligabasresurser fördelas i enlighet med det synsätt som kommer tilluttryck i motionerna.Utskottet anser således att motionerna Kr5 yrkandena 2, 3 och5 samt Kr4 inte erfordrar någon åtgärd.I ett längre perspektiv kan det inte ankomma på regeringen --och än mindre på -- att göra en bedömning av vilkaresurser centralmuseerna skall avsätta för bevakningskostnader.Som ovan anges vill föredragande statsrådet se förslagen ipropositionen som en fortsatt utveckling mot ett system därmuseerna själva får väga angelägenheterna av olika medelsbehovoch tillgängliga insatser mot varandra. En sådan utveckling ärenligt utskottets mening naturlig med hänsyn till bl.a. att denstörsta sakkunskapen om olika delar av museiverksamheten finnspå museerna; regeringen och bör främst göraövergripande bedömningar i fråga om verksamhet ochresursfördelning. I det sagda ligger bl.a. att det i framtidenfår ankomma på museerna att inom ramen för tillgängliga medelskapa utrymme för utvecklingsinsatser. Med hänvisning till detanförda -- och då budgetpropositionen 1991 läggs fram -- avstyrker utskottet motion Kr5 (s) yrkande 6.Vad som anförts i det föregående leder också till slutsatsenatt det i första hand ankommer på centralmuseerna själva att tainitiativ syftande till sådana rationaliseringar, att -- som detuttrycks i propositionen -- de administrativa kostnaderna påsikt kan minska och resurser frigöras för verksamhetsutveckling.Utskottet förutsätter dock att, med hänsyn till angelägenhetenav snara insatser i angivna syfte, regeringen noga följer fråganoch om så visar sig nödvändigt tar initiativ till överläggningarmed museerna i frågan. Motion Kr5 (s) yrkande 4 avstyrks.H 23. Utbyte av TV-sändningar mellan och FinlandDe nuvarande sändningarna av finländska TV-program överStorstockholmsområdet tillkom på initiativ från de svenska ochfinländska statsministrarna och har pågått sedan den 1 juli1986. Tillståndet för sändningarna har innehafts avRiksförbundet i (numera ). För verksamheten finns en särskild lag somgäller till utgången av år 1991.Den 1 december 1988 inleddes sändningar av en svenskprogramkanal över Helsingforsområdet. TV-utbytet bedrivs enligten ömsesidighetsmodell och bekostas på likställda villkorländerna emellan.Som närmare redovisas i propositionen har en studie gjorts ommetoder för att vidga TV-utbytet mellan och Finland.Enligt denna är för svensk del tre huvudalternativ möjliga inomde närmaste åren. Det första är distribution via marksändare.Det andra är programöverföring via det fiberoptiska nätet (detdigitala riksnätet) till kabelnät. Det tredje är utsändning viaolika typer av satelliter för dels individuell mottagning medparabolantenn, dels kabelnätsdistribution.I juni månad kom den svenske utbildningsministern och denfinländske trafikministern överens om principerna för detfortsatta TV-utbytet mellan och . Möjligheter börges till mottagning av en finländsk TV-kanal i kabel-TV-nät påett tjugotal orter i . Överföringen till dessa kabelnätbör ske via fiberoptiska nät ochöverföringskostnaderna betalas av svenska staten.Innan utskottet redovisar regeringens förslag i propositionenbör här nämnas följande.Under år 1990 kommer de svenska sändningarna i attutvidgas så att den svenska kanalen blir tillgänglig i störredelen av södra . Kanalen sänds från fyra marksändare ochnår härigenom en stor del av de svenskspråkiga finländarna.Förslaget i propositionen innebär enligt regeringens bedömningatt uppnår motsvarande ambitionsnivå.Regeringen föreslår att skall godkänna ipropositionen förordade riktlinjer avseende överföring av enfinländsk TV-kanal, avsedd för vidaresändning i kabelnät, tillorter i Sverige.Sammanfattningsvis bör -- enligt propositionen -- riktlinjernaför verksamheterna vara följande.En finländsk TV-kanal överförs med statligt stöd via detfiberoptiska distributionsnätet till en plats på varje aktuellort. Alla kabelnätsoperatörer på dessa orter ges möjlighet attansluta sig och infoga den finländska kanalen i resp. utbud.Kabeloperatörerna står själva för kostnaderna för dennaanslutning och för överföring till det egna kabelnätet samt förupphovsrättsersättningar. Erfarenheter av intresset för denfinländska kanalen på resp. ort avgör om överföringen till ortenskall fortsätta.Det bör ankomma på regeringen att fastställa de orter som böromfattas av överföringarna. De i sammanhanget aktuella orternaär följande: , , ,, , , , , ,, , , , , ,, , , , , ,, och Örebro.I kan viss spridning även ske till kabelnät iPartille och . Tillfälliga kapacitetsbrister i fibernätetmedför att utbyggnaden till kommer att ske någotsenare än för övriga orter.De kabelnät i och somhittills vidaresänt den finländska kanalen resp. marksändningarav de ordinarie TV-kanalerna i som finns tillgängligainom dessa områden, påverkas inte av den föreslagna utbyggnaden.De tillkommande kostnaderna för staten beräknas förhelårsverksamhet uppgå till 11,9 milj.kr. För innevarandebudgetår beräknas kostnaden till . Nödvändigaförberedelser gör att huvuddelen av verksamheten kan inledasförst ca efter att ett principbeslut hartagits i enlighet med de riktlinjer som förordats ipropositionen. Några upphovsrättskostnader utöver dem som statennu bekostar för sändningar över är inteaktuella. På samma vis som gäller för vidaresändning i kabelnätav satellitkanaler bärs upphovsrättskostnader enligt gällandeavtal av kabeloperatörer och anslutna hushåll.I enlighet med det anförda föreslår regeringen att ettförslagsanslag på . anvisas på tilläggsbudget I.Utskottet, som anser att det är glädjande att en fortsattutbyggnad av utbytet av TV-sändningar mellan och Finlandnu kan komma till stånd, tillstyrker att godkänner dei propositionen föreslagna riktlinjerna för verksamheten ochanvisar föreslagna medel.Med anledning av propositionen har i denna del väckts motionKr2 (c).Motionärerna -- som inte motsätter sig regeringens förslag --anser att den bästa spridningen av finländska TV-program iSverige uppnås genom utbyggnad av marksändare på ett antalorter. Mot denna bakgrund föreslår de att finländska sändningarså snart som möjligt skall inledas från sändarna i ,, , , och . Sådanasändningar kommer att täcka flertalet av de orter som föreslås ipropositionen, anser motionärerna.