bet · GE01LU8 · 1990-11-06 00:00:00 — I betänkandet behandlar lagutskottet dels en motion(s) om översyn av lagen om fastighetsmäklare, dels tremotionsyrkanden (m, fp resp. c) vari begärs attSveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation(SBC) skall jämställas med andra rikskooperativaorganisationer vid tillämpningen av lagen omfastighetsmäklare.Över de tre sistnämnda motionsyrkandena harlagutskottet inhämtat yttrande från bostadsutskottet.Yttrandet har fogats som bilaga 1 tillbetänkandet. I saken har även inkommit en skrivelsefrån SBC. Skrivelsen har fogats till betänkandet sombilaga 2.Utskottet tillstyrker motionsyrkandena om att vidtillämpningen av lagen om fastighetsmäklare jämställaSBC med andra rikskooperativa organisationer ochhemställer att lagen ändras i enlighet härmed.Yrkandet om en översyn av lagen avstyrks medhänvisning till pågående arbete inomregeringskansliet. 1989/90:L701 av och (båda s), vari yrkas att hosregeringen begär en översyn av lagen omfastighetsmäklare.1989/90:L703 av och (båda c), vari yrkas att beslutar att 2 §andra stycket lagen (1984:81) om fastighetsmäklareskall ha följande lydelse:Denna lag skall inte tillämpas på den som förmedlarenbart bostadsrätter som upplåts avbostadsrättsförening ansluten till riksorganisationeller till regional organisation förbostadsrättsföreningar.1989/90:L706 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i lagen om fastighetsmäklarejämställa Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation, SBC, med HSB och Riksbyggen.1989/90:L720 av m.fl. (fp), vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo423yrkas att beslutar om ändring i 2 § andrastycket lagen om fastighetsmäklare i enlighet med vadsom anförts i motionen.Allmän bakgrundGenom lagstiftning (prop. 1983/84:16, LU 34)infördes näringsrättsliga och civilrättsliga reglerför fastighetsmäklare. Lagen (1984:81) omfastighetsmäklare trädde i kraft ochär tillämplig på fysiska personer som yrkesmässigtförmedlar fastigheter, tomträtter, bostadsrätter,hyres- och arrenderätter m.m. De näringsrättsligareglerna i lagen innebär att varje fastighetsmäklareskall vara registrerad hos i det län därhan huvudsakligen är verksam. För registreringuppställs vissa krav. Den som vill ägna sig åtfastighetsmäkleri skall sålunda vara myndig och fårinte vara försatt i konkurs. Vidare skall han ha enförsäkring som täcker den skadeståndsskyldighet somkan drabba honom om han åsidosätter sina åliggandenenligt lagens civilrättsliga regler. Försäkringenskall gälla intill ett belopp av . Det krävs också att personen i fråga har entillfredsställande utbildning och i övrigt bedömslämplig som fastighetsmäklare. Närmare bestämmelser omvillkoren för registrering och omregistreringsförfarandet får meddelas av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer. Sådanabestämmelser har utfärdats genom förordningen(1984:82) om fastighetsmäklare.Om en fastighetsmäklare som blivit registrerad intelängre uppfyller kraven för registrering eller intebetalar föreskriven registreringsavgift skalllänsstyrelsen återkalla registreringen. Beslut omåterkallelse börjar gälla . Om det ärtillräckligt kan i stället meddelafastighetsmäklaren varning.I fråga om den som yrkesmässigt är verksam somfastighetsmäklare utan att vara registrerad harlänsstyrelsen givits möjlighet att vid vite föreläggahonom att upphöra med verksamheten. Ettvitesföreläggande kan även meddelas i samband medåterkallelse av registreringen.Länsstyrelsens beslut i ärenden rörandefastighetsmäklare kan överklagas till kammarrätten.I civilrättsliga hänseenden innehåller lagenbestämmelser om hur fastighetsmäklaren skall utförasitt uppdrag och om hur ersättningen till honom skallbestämmas. Det ställs krav på att uppdraget utförsomsorgsfullt och med iakttagande av godfastighetsmäklarsed. Mäklaren skall vidare ge köpareoch säljare råd och upplysningar som de kan behövasamt verka för att köparen får alla uppgifter avbetydelse angående objektet för överlåtelsen och attdenne undersöker fastigheten. Fastighetsmäklaren harockså skyldighet att själv kontrollera vissa uppgiftert.ex. beträffande säljarens förfoganderätt samtinteckningsförhållanden m.m. När det gäller förmedlingav objekt till konsumenter skall mäklaren vidaretillhandahålla förvärvaren en skriftlig beskrivning avförmedlingsobjekt och en kalkyl angående dennesboendekostnader. En mäklare som uppsåtligen eller avoaktsamhet åsidosätter sina förpliktelser enligt decivilrättsliga reglerna skall ersätta den skada somtill följd härav drabbar någon av parterna. Reglernaom fastighetsmäklarens rätt till ersättning innebär ihuvudsak att ersättningen om inte annat avtalats skallutgå i form av provision på försäljningssumman. Ommäklaren själv eller någon honom närstående förvärvarförmedlingsobjektet har han inte rätt till ersättning.Enligt en särskild undantagsbestämmelse (2 § andrastycket) skall den som förmedlar enbart bostadsrättersom upplåts av bostadsrättsförening ansluten tillfolkrörelsekooperativ riksorganisation eller tillregional sådan organisation av bostadsrättsföreningarinte omfattas av lagen. När sådana bostadsrätter engång väl upplåtits är förmedling av överlåtelser avdem underkastad lagen. Undantaget i fråga ombostadsrätter kom till vid riksdagsbehandlingen avregeringens förslag till lag om fastighetsmäklare ochgäller endast för HSB och . Det motiveradesav att förmedling av bostadsrätter ingår som ett led iorganisationernas handhavande avbostadsrättsföreningarnas angelägenheter och attförmedlingen endast avser upplåtelser avbostadsrätter. I lagstiftningsärendet övervägdeshuruvida även en annan riksorganisation förbostadsrättsföreningar, nämligen Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC),borde undantas eftersom också den bistod nybildadebostadsrättsföreningar med förmedling avbostadsrättsupplåtelser. När det gällde SBC varemellertid situationen den att organisationenspersonal -- till skillnad från de anställda vidHSB-föreningarna och lokalkontor -- ävenförmedlade överlåtelser av bostadsrätter. Någonanledning att undanta SBC från lagenstillämpningsområde fanns därför inte.Även enligt lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m. gäller en undantagsbestämmelse förfolkrörelsekooperativ riksorganisation, regionalfolkrörelsekooperativ organisation avbostadsrättsföreningar och bostadsrättsföreningaranslutna till sådan organisation. I bostadsrättslagen(1971:479) finns också särskilda regler om de angivnaorganisationerna. Liksom i lagen om fastighetsmäklareåsyftas med folkrörelsekooperativa organisationerendast HSB och . Att de angivnaorganisationerna vid förvärv av hyresfastigheter och ibostadsrättssammanhang givits en särställning harmotiverats med att de till organisationerna anslutnaföreningarna har enhetligt utformade stadgar som vilarpå en gemensam bostadssocial grundsyn, något som inteansetts vara fallet med den mera heterogena gruppenbostadsrättsföreningar som är anslutna till SBC.Frågan huruvida SBC skall jämställas med HSB ochRiksbyggen vid tillämpningen av lagen om förvärv avhyresfastigheter och bostadsrättslagen har tidigareåtskilliga gånger behandlats i . Senastprövades frågan , då påhemställan av bostadsutskottet (bet. 1990/91:BoU1)avslog flera motionsyrkanden härom.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Under hösten 1988 behandlade utskottet två motionerrörande lagen om fastighetsmäklare. I den enamotionen, som hade väckts av samma motionärer somväckt den nu aktuella motionen L701, begärdes enöversyn av lagen i olika avseenden och i den andra attundantagsbestämmelsen beträffande HSB och Riksbyggenockså skulle omfatta SBC. I sitt av godkändabetänkande i ärendet (1988/89:LU1) fann utskottet atten översyn av lagen var befogad samt att regeringensnarast möjligt borde överväga behovet avresurstillskott till länsstyrelserna förtillsynsverksamhet och särskilt då dem istorstadsregionerna. Vad utskottet anfört gavriksdagen med anledning av den förstnämnda motionensom sin mening regeringen till känna.Beträffande frågan om undantag för SBC påpekadeutskottet att förhållandena enligt inhämtadeupplysningar hade ändrats i viss mån sedan lagen omfastighetsmäklare infördes. Sålunda hade SBC år 1987grundat en särskild förening, vars ändamål är attupplåta bostadsrätter till dem som bosparar iföreningen. Antalet bosparare hade vid ärendetsberedning uppgivits vara omkring 11 000. Avsikten varatt efter hand som olika byggprojekt blevfärdigställda lokala representanter på föreningenskontor skulle förmedla upplåtelser av bostadsrättertill bospararna.Utskottet konstaterade att vid fleratillfällen slagit fast att det finns betydandeskillnader mellan å ena sidan HSB och och åandra sidan SBC och att sistnämnda organisation därförinte kan anses utgöra en folkrörelsekooperativorganisation. Enligt utskottets mening hade i det dåaktuella ärendet inte framkommit något som bordeföranleda ett ändrat ställningstagande från riksdageni den frågan. När det gäller avbostadsrättsupplåtelser till sina bosparare villeutskottet vidare peka på att någonförmedlingsverksamhet inte syntes ha påbörjats. Detsaknades därför underlag för en bedömning av i vad måndet fanns något praktiskt behov av att undanta dennystartade föreningens personal fråntillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklare.Med det anförda avstyrkte utskottet bifall tillmotionen.Frågan om undantag i lagen om fastighetsmäklare ävenför SBC behandlades ånyo i medanledning av motioner, varvid lagutskottet inhämtadeyttrande från SBC. I sitt av godkändabetänkande i ärendet (1989/90:LU1) framhölllagutskottet att vad som anförts i yttrandet inteborde föranleda att frångå sin tidigareinställning i frågan om huruvida SBC är att anse somen folkrörelsekooperativ organisation. Inte hellerkunde utskottet finna att spörsmålet om undantag fråntillämpningsområdet för lagen om fastighetsmäklareborde bedömas annorlunda än . Av SBCsyttrande framgick visserligen att förmedlingen avbostadsrätter påbörjats men verksamheten syntes ännuinte ha en sådan omfattning att det fanns någotpraktiskt behov av ett undantag för organisationenspersonal. Utskottet avstyrkte därför bifall till de dåaktuella motionerna.MotionsmotiveringarI motion L701 av och (båda s) erinrar motionärerna om attriksdagen med anledning av en av dem tidigare väcktmotion givit regeringen till känna att en översyn avlagen om fastighetsmäklare är befogad (1988/89:LU1,rskr. Enligt motionärerna har denna översyn intekommit till stånd, trots att bristerna i denlagstiftning som reglerar fastighetsmäklarbranschenblir alltmer uppenbara. Motionärerna hävdar att de somanlitar mäklare ofta blir lidande till följd avoskäliga vinster, olaglig handel med hyresrätter,mäklare i allianser med finansbolag med åtföljandesämre lånevillkor för kunderna, handpenningar som inteåterbetalas m.m. Trots att länsstyrelserna iStockholm, och fått ökade resurser föratt kontrollera verksamheten kvarstår svårigheternamed att övervaka densamma. Ett problem är att oseriösamäklare inte registrerar sig och kan verka en tidinnan detta upptäcks. Sanktionssystemet är enligtmotionärerna inte tillräckligt, och bristen på tydliglagstiftning gör det omöjligt att få ordentligkontroll över verksamheten. Med hänvisning till detanförda hemställer motionärerna att hosregeringen begär en översyn av lagen omfastighetsmäklare.I motion L703 av och (båda c) framhålls att SBC haft enkraftig tillväxt och att antalet anslutnabostadsrättsföreningar ökat från 650 tilldrygt 2 000. Motionärerna påpekar att SBC år 1987grundade en särskild organisation, SBC BO, varsändamål är att upplåta bostadsrätter till dem sombosparar i föreningen. Antalet bosparare har vuxitsnabbt och var 17 250.Avsikten är, framhåller motionärerna, att efter handsom olika byggprojekt blir färdigställda skall lokalarepresentanter på föreningens kontor förmedlaupplåtelser av bostadsrätter till bospararna. Enligtmotionärerna finns det därmed inte längre någrasakliga skäl för att behandla SBC annorlunda än HSBoch . Motionärerna understryker även att SBCär en ren konsumentorganisation som vuxit fram påfrivillighetens väg samt helt ägs av sina medlemmaroch är fristående från byggföretagen. Med stöd av detanförda yrkar motionärerna att beslutar omsådan ändring i lagen om fastighetsmäklare att fulllikställdhet uppnås mellan SBC samt HSB ochRiksbyggen.Också i motion L706 av () kritiserassärbehandlingen av SBC och framhålls att de anfördaskälen för att SBC inte skall likställas med HSB ochRiksbyggen vid tillämpningen av lagen omfastighetsmäklare saknar grund. Motionären anser attdet från principiella utgångspunkter inte finnsanledning att behandla bostadsorganisationer olikaberoende på om de är av folkrörelsekooperativ karaktäreller inte. I motionen yrkas att det anförda gesregeringen till känna.Som motivering till yrkandet i motion L720 av ErlingBager m.fl. (fp) framhålls att s.k.folkrörelsekooperativa organisationer, dvs. HSB ochRiksbyggen, genom lagstiftning sedanundantogs från kravet att söka förvärvstillstånd vidköp av fastighet. Enligt motionärerna innebär dennalagstiftning att SBC diskrimineras trots attorganisationen är en folkrörelse i lika hög grad somHSB och . Motionärerna anser att undantagetfrån kravet på förvärvstillstånd bör gälla för allarikskooperativa organisationer, regionalaorganisationer av bostadsrättsföreningar ochbostadsrättsföreningar som är anslutna tillrikskooperativa organisationer. En sådan förändringfår konsekvenser för bl.a. lagen om fastighetsmäklare.Motionärerna yrkar att beslutar om ändring iden lagen i enlighet med vad som anförts i motionen.Pågående arbete m.m.Som ovan redovisats gav på hemställan avlagutskottet som sin mening regeringentill känna att en översyn av lagen omfastighetsmäklare är befogad samt att regeringensnarast möjligt borde överväga behovet avresurstillskott till länsstyrelserna förtillsynsverksamhet och särskilt då dem istorstadsregionerna. Den av begärdaöversynen har inletts i . Föratt få underlag för översynsarbetet har bl.a. enhearing hållits . För budgetåret1989/90 har vidare ökade resurser för tillsyn enligtfastighetsmäklarlagen tillförts länsstyrelserna i detre storstadslänen (prop. 1988/89:100, bil. 15, BoU8). I betänkandet behandlar utskottet fyra motionerangående lagen om fastighetsmäklare.Lagen om fastighetsmäklare trädde i kraft den 1 juli1984 och är tillämplig på fysiska personer somyrkesmässigt förmedlar fastigheter, tomträtter ochvissa andra objekt. I lagen finns bådenäringsrättsliga och civilrättsliga regler. Denäringsrättsliga bestämmelserna innebär attfastighetsmäklare skall vara registrerad hoslänsstyrelsen. För registrering uppställs vissa kravsåsom att fastighetsmäklaren skall varaansvarsförsäkrad till ett belopp av ,att han skall ha viss utbildning och vara lämplig förverksamheten, m.m. Fyller en registreradfastighetsmäklare inte längre kraven kanregistreringen återkallas. Fastighetsmäklare somdriver verksamhet utan att vara registrerad ivederbörlig ordning kan av åläggas attvid vite upphöra med verksamheten.I motion L701 av och (båda s) begärs en översyn av lagen omfastighetsmäklare. Motionärerna hävdar att de somanlitar mäklare ofta blir lidande till följd avoskäliga vinster, olaglig handel med hyresrätter,mäklare i allianser med finansbolag med åtföljandesämre lånevillkor för kunderna, handpenningar som inteåterbetalas m.m. Enligt motionärerna blir bristerna ilagstiftningen alltmera uppenbara. I motionen görsgällande bl.a. att sanktionssystemet är otillräckligtoch att bristerna i lagstiftningen gör det omöjligtatt få ordentlig kontroll över verksamheten.Utskottet erinrar om att en motion av sammamotionärer och med samma syfte som den nu aktuellamotionen behandlades av utskottet . Ibetänkande 1988/89:LU1 framhöll utskottet att det varangeläget att de problem undanröjdes som -- enligt vadsom framkommit vid bl.a. remissbehandling av motionen-- yppat sig vid den praktiska tillämpningen av lagenom fastighetsmäklare. En översyn av lagen var därförbefogad, och utskottet ansåg att det borde ankomma påregeringen att bestämma formerna för översynsarbetetsbedrivande. Utskottet underströk dock att regeringensnarast möjligt borde överväga behovet avresurstillskott till länsstyrelserna och särskilt dådem i storstadsregionerna. Vad utskottet sålundaanfört gav som sin mening regeringen tillkänna.Den av begärda översynen avfastighetsmäklarlagen har numera inletts ijustitiedepartementet. För att få underlag föröversynsarbetet har bl.a. en hearing hållits iseptember 1990. I enlighet med vad uttalat ifrågan har vidare för /90 ökaderesurser för tillsynsverksamheten tillförtslänsstyrelserna i de tre storstadslänen. I samband meddet pågående översynsarbetet kommer de praktiskaeffekterna av detta resurstillskott att utvärderasinom regeringskansliet.Som framgår av vad utskottet nu anfört ärmotionärernas önskemål om en översyn av lagen omfastighetsmäklare tillgodosett. Utskottet avstyrkerdärför motion L701.Från tillämpningsområdet för lagen omfastighetsmäklare undantas den som förmedlar enbartbostadsrätter som upplåts av bostadsrättsföreningar,anslutna till folkrörelsekooperativa organisationer.Med sådana organisationer avses i lagen -- liksom iviss annan lagstiftning -- endast HSB och Riksbyggen.När undantagsbestämmelsen infördes (se bet. LU1983/84:34) övervägdes huruvida även SBC bordeundantas. Något undantag för denna organisation ansågsdock inte erforderligt eftersom organisationenspersonal -- till skillnad från de anställda vidHSB-föreningarna och lokalkontor --förmedlade både upplåtelser och överlåtelser avbostadsrätter.I motion L703 av och (), motion L706 av () och motion L720 avErling m.fl. (fp) begärs att Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC)skall undantas från tillämpningsområdet för lagen omfastighetsmäklare på samma sätt som skett beträffandeHSB och Riksbyggen.Riksdagen har tidigare, på förslag av utskottet, vidflera tillfällen avslagit motioner med samma syfte somde nu aktuella (se senast bet. 1989/90:LU1).Ställningstagandet har grundats bl.a. på att SBCsförmedling av bostadsrättsupplåtelser inte varit avsådan omfattning att det funnits något praktiskt behovav att undanta dess personal frånfastighetsmäklarlagens tillämpningsområde.Med anledning av de nu aktuella motionerna harlagutskottet inhämtat yttrande från bostadsutskottet.I yttrandet anför bostadsutskottet att och ordningen för upplåtelse avbostadsrätter nått sådan stadga att skäl finns attlikställa SBC och bostadsrättsföreningar bildadegenom SBC BO med vad som gäller för HSB och Riksbyggenoch föreningar inom dem såvitt avser undantaget i 2 §andra stycket fastighetsmäklarlagen. bördärför, enligt bostadsutskottets mening, föreslåriksdagen att ändra lagen så att undantaget kommer attgälla även bostadsrätter upplåtna av SBC eller avförening inom ansluter sig till bostadsutskottetsbedömning att det inte längre finns anledning att vidtillämpningen av fastighetsmäklarlagen behandla SBC påannat sätt än vad som gäller för HSB och förordar därför att fastighetsmäklarlagenändras så att undantaget från lagenstillämpningsområde kommer att gälla även för den somförmedlar enbart bostadsrätter som upplåts av SBCeller SBC BO eller av förening inom dessaorganisationer. Lagtekniskt kan frågan lösas så att i2 § uttrycket "folkrörelsekooperativ riksorganisationeller till regional sådan organisation förbostadsrättsföreningar" ersätts med uttrycket"riksorganisation eller till regional organisation förbostadsrättsföreningar". Utskottet vill understrykaatt undantaget endast gäller HSB och samtSBC och SBC BO och inte omfattar förmedling avöverlåtelser av bostadsrätter som upplåtits av enförening ansluten till dessa organisationer.Utskottets ställningstagande innebär att önskemåleni motionerna L703, L706 och L720 blir helttillgodosedda. beträffande översyn av lagen omfastighetsmäklareatt avslår motion 1989/90:L701,2. beträffande undantag för SBCatt med bifall till motionerna1989/90:L703 och 1989/90:L720 samt med anledning avmotion 1989/90:L706 antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1984:81) omfastighetsmäklareHärigenom föreskrivs att 2 § lagen (1984:81) omfastighetsmäklare skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Utskottets förslag 2 §Vad som föreskrivs om fastigheter i denna lag skallockså tillämpas på de övriga förmedlingsobjekt somanges i 1 §. Vid förmedling av arrende eller hyratillämpas dock ej 12, 15 eller 16 §. Vid förmedling avnyttjanderätt skall vad som sägs om säljare avse densom överlåter eller upplåter nyttjanderätten och vadsom sägs om köpare avse motparten.Denna lag skall inte Denna lag skall intetillämpas på den som tillämpas på den somförmedlar enbart förmedlar enbartbostadsrätter som bostadsrätter somupplåts av upplåts avbostadsrättsförening bostadsrättsföreningansluten till ansluten till riksorganisationfolkrörelsekooperativ eller till regionalriksorganisation eller till organisation förregional sådan organisation bostadsrättsföreningar.avbostadsrättsföreningar.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.Stockholm den 6 november 1990På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), (), (), MartinOlsson (c), (), (),(), (), LenaBoström (s), (), (), (), (),(), () och CharlotteCederschiöld (m).Bostadsutskottets yttrande1990/91:BoU1yBilaga 1Viss ändring i fastighetsmäklarlagenTill lagutskottetLagutskottet har beslutat attinhämta yttrande från bostadsutskottet över motionerna1989/90:L703 av och (bådac), 1989/90:L706 av () och 1989/90:L720 avErling m.fl. (fp). I samtliga motioner begärsatt Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation, SBC, skall jämställas med HSB ochRiksbyggen i fastighetsmäklarlagen.Bakgrund och tidigare riksdagsbehandlingDet finns tre storabostadsrättsorganisationer, HSB, och ,på den svenska bostadsmarknaden. HSB och Riksbyggenoch föreningar inom dem å ena sidan och SBC jämteanslutna föreningar å andra sidan behandlas olika ilagstiftningen. Enligt lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m. (tillståndslagen) ärfolkrörelsekooperativ riksorganisation eller regionalfolkrörelsekooperativ organisation avbostadsrättsföreningar eller bostadsrättsföreningansluten till sådan organisation undantagen fråntillståndskravet vid förvärv av hyresfastighet. Medfolkrörelsekooperativa organisationer åsyftas HSB ochRiksbyggen (prop. 1982/83:153 s. 19). Även ibostadsrättslagen (1971:479) och ifastighetsmäklarlagen (1984:81) finns vissa undantag.Beträffande fastighetsmäklarlagen gäller (2 § andrastycket) att lagen inte omfattar den som förmedlarbostadsrätt som upplåts av HSB och ochföreningar inom dem. Förmedling av överlåtelser avsådana bostadsrätter är däremot underkastad lagen.Lagutskottet behandlade (1988/89:LU1) enmotion i vilken föreslogs en ändring ifastighetsmäklarlagen i avsikt att vid upplåtelse avbostadsrätter jämställa SBC med HSB och anförde att SBC grundat ensärskild förening, vars ändamål är att upplåtabostadsrätter till dem som bosparar i föreningen.Antalet bosparare var omkring 11 000.Lagutskottet avstyrkte motionen bl.a. med motiveringenatt upplåtelser av bostadsrätter inte syntes hapåbörjats för utskottets behandling avmotionen.Även (1989/90:LU1) behandlade och avstyrktelagutskottet motioner om att SBC skulle jämställas medHSB och såvitt avser tillämpningen avfastighetsmäklarlagen; medmotiveringen att verksamheten med förmedling avbostadsrätter inte heller då syntes ha en sådanomfattning att det fanns praktiskt behov av ettundantag för SBC.Såväl 1988 som 1989 följde lagutskottetsbeslut.UtskottetI motionerna 1989/90:L703 (c) och 1989/90:L706 (m)anförs bl.a. att SBC numera bedriver verksamhet sominnefattar endast upplåtelse av bostadsrätter varförde sakliga skälen för att behandla SBC i annan ordningän vad som gäller för HSB och ifastighetsmäklarlagen därmed har bortfallit.