bet · GE01NU9 · 1990-11-22 00:00:00 — Med hänvisning till vad somnu har sagts och till utskottets tidigare ställningstagande idenna fråga avstyrks motion 1989/90:N353 (vpk).Vidareexport av högteknologiska varorI två motioner begärs åtgärder som underlättar svenskvidareexport av högteknologiska varor till öststaterna.Alltjämt bedriver , trots vissa lättnader ibestämmelserna, embargopolitik mot , anförs det imotion 1989/90:N363 (vpk). Mot bakgrund av starkaintresse av en snabb ekonomisk och teknologisk utveckling bordeSverige omgående frigöra sig från sitt deltagande i denamerikanska politiken.Även i motion 1989/90:N267 (mp) riktas kritik mot svenskmedverkan i handelsbojkott av öststaterna.Motionärerna vill att regeringen skall lägga fram förslag tillbestämmelser som undanröjer de nu gällande hindren för svenskvidareexport till dessa länder. har, anför motionärerna,-- främst av hänsyn till neutraliteten -- formellt försökt atthålla sig utanför det tillämpade amerikanskateknikembargot mot . Reellt sett deltar docki stor utsträckning i bojkotten och fortfar härmed, trots attdet är över. Motionärerna begär också att riksdagenskall uttala att svensk medverkan i en supermakts handelsbojkottsom är riktad mot en annan supermakt måste betraktas som ettavsteg från neutralitetspolitiken och därför icke skall fåförekomma.Handeln med utländsk högteknologi regleras i förordningen(1986:89) om förbud mot viss utförsel. Av regeringensförordningsmotiv (1986:1) framgår att regleringen har tillkommitför att förhindra att utnyttjas som genomgångsland fören handel som är illegal i andra länder. Utländska varor påhögteknologiomådet som är underkastade exportrestriktioner itillverkningslandet får enligt bestämmelserna inte föras ut urSverige om inte tillstånd från tillverkningslandet kan företes.Det är, enligt vad som uttalas i motiven, av stor vikt att densvenska industrin kan tillförsäkras fortsatt tillgång tillavancerad högteknologi utifrån.Riksdagen behandlade en motion (vpk) med yrkandeom avveckling av embargopolitiken. Utskottet åberopade sittställningstagande till liknande yrkanden vid tidigare tillfällen(1989/90:NU8 s. l9). Motionenföljdes upp i en reservation (vpk, mp).Cocom (export control)-- bestående av representanter för medlemsländerna ivästalliansen (exkl. ) samt och --samordnar ländernas politik vad gäller export till avteknik med strategisk betydelse. Efter det att de motioner somnu behandlas väcktes har betydande lättnader iexportkontrollen beslutats med verkan fr.o.m. den 1 juli 1990.Produktområden som omfattas av generella lättnader är t.ex.verktygsmaskiner, utrustning för telekommunikationer samtdatasystem och utrustning. De östeuropeiska länder som harbörjat bygga upp en marknadsekonomi och som är beredda atttillämpa en egen exportkontroll kommer härutöver att omfattas avspeciella lättnader. Ytterligare lättnader diskuteras förnärvarande, vilket utskottet hälsar med tillfredsställelse.Med hänvisning till vad som har anförts i det föregåendeavstyrker utskottet motionerna 1989/90:N363 (vpk) och1989/90:N267 (mp).EnergiprojektSverige borde ta ett ansvar för forskning om energisystem förÖsteuropa och , hävdas det i motion 1989/90:N37 (vpk).Motionärerna anser att bör delta i och uppmuntrainternationella projekt för energiforskning i fråga om såvälproduktions- som användarsidan. De riktar kritik motatt proposition 1989/90:90 om forskning, som har föranlettmotionen, inte berör dessa områden.I forskningspropositionen anges den framtida inriktningen avsvensk energiforskning (s. 436 f.). Därvid uttalas attenergiteknisk forskning och utveckling i ökad utsträckning börbedrivas genom internationellt samarbete. Ett omfattandesamarbete pågår inom ramen för och deninternationella energiorganisationen (IEA). Beträffandesamarbetet med EG på energiforskningsområdet sägs bl.a. attdetta bör göra det möjligt för att verka för att enbärkraftig och hållbar utveckling uppnås på miljö- ochenergiområdet i ett europeiskt perspektiv. har ställtsig bakom regeringens förslag (1989/90:NU40).Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITS) är en statlig biståndsmyndighet med uppgift att främjaöverföring av teknologi och kunskap från till u-länderoch även till . Dess tre biståndsformer äru-krediter (lån med gåvoelement), tekniskt samarbete (bidrag)och internationella kurser. Inriktningen är främst på projektför uppbyggnad av en infrastruktur i mottagarländerna. Det ärsålunda särskilt fråga om investeringar i energisystem,kommunikationer och industriell verksamhet. Miljöskydd ochenergibesparing har blivit viktiga verksamhetsgrenar.Forskningsprojekt omfattas inte av BITS insatser eftersom manhar att utgå från beprövad -- och för mottagarländerna anpassad-- teknik. BITS verksamhet är i grunden avsedd för sådantekniköverföring.BITS disponerar enligt beslut av regeringen 435 milj.kr. förinsater i med början budgetåret1990/91. Medlen fördelas enligt följande. För stöd tillreformprocessen i -- med särskild tonvikt påmiljöfrämjande insatser, inklusive tekniköverföring -- anvisas270 milj.kr. För insatser i övriga och då särskilt iBaltikum avses 150 milj.kr., varav skall gå tillmiljöfrämjande insatser. Slutligen skall 15 milj.kr. disponerasav för utnyttjande av svensk expertis vidberedning, bedömning och uppföljning av projekt som harfinansierats av banken. Särskilt berörs insatser för miljö ochinfrastruktur härav.Utskottet instämmer i motionärernas uttalande om det storabehovet av miljövänlig energiteknik i de östeuropeiska ländernaoch i . Något initiativ av det slag som förordas imotionen finner utskottet inte påkallat. Motion 1989/90:N37(vpk) avstyrks därför i berörd del.TuristnäringenTuristnäringen har "glömts bort" i den näringspolitiskapropositionen trots att denna näringsgren växer kraftigt i helavärlden, sägs det i motion 1989/90:N49 (m, fp, c). Turismenmåste ses som en betydelsefull del av näringspolitiken ochpräglas av samma professionalism som gäller för exporten avvaror och tjänster, heter det vidare. Många småföretag haranknytning till branschen. uppvisar turistbalansen ettunderskott om ca . Mot denna bakgrund begärsen snabbutredning om hur marknadsföringen utomlands av Sverigesom turistland skall effektiviseras. Motionärerna förespråkarockså att frågorna om turistnäringen förs över frånkulturutskottet till näringsutskottet.Turism och rekreation beräknas omsätta 100 miljarder kronorper år, varav ca hälften kommer från verksamhet som brukarhänföras till turistnäringen. turistråd är enstiftelse, bildad av staten, ochLandstingsförbundet med uppgift att driva turismfrämjandeverksamhet. skall som centralt organ planera,samordna och genomföra åtgärder för att främja turism ochrekreation i i enlighet med de av fastställdamålen. Särskilt skall utveckla svensk turism ochgenom marknadsföringsåtgärder förbättra bytesbalansen samtunderlätta möjligheterna för breda folkgrupper till turism ochrekreation. I utlandsorganisationen ingår marknadskontor i elvaländer. Rådet har ett sektoransvar för svensk turism /89 påbörjade i enlighet medstatsmakternas beslut ett treårigt marknadsföringsprogram. Rådethar också i uppdrag att utvärdera effekterna härav. Programmetinnebär en satsning främst på intensifierad marknadsföring,riktad såväl till den svenska marknaden som till utländskamarknader.Riksrevisionsverket () har granskat hur Turistrådetfullföljer sin uppgift. I en revisionsrapport (dnr 1988/89:1502)föreslogs åtgärder för effektivisering av , bl.a.avseende de internationella marknadsföringsinsatserna. Den del av verksamhet somavser de sociala målen för turist- och rekreationspolitikengranskas av revisorer. Förslag från revisorernakommer att läggas fram för före utgången av år 1990.För /91 har anvisat 123 milj.kr. tillTuristrådets uppgifter för turism och rekreation.Kulturutskottet framhöll vid ärendets behandling vikten avrådets insatser för att den utländska turismen till Sverigeskall öka, inte minst med hänsyn till att turistnettot visar ettkraftigt underskott (1989/90:KrU16 s.4). En motion (m) medkrav att organisation och styrelsesammansättningskulle ses över för en renodling av dess verksamhettillbakavisades av kulturutskottet; remissbehandlingenav RRVs rapport borde avvaktas, ansågs det. I en reservation (m)följdes motionen upp. beslöt i enlighet medkulturutskottets hemställan.Utöver det nämnda anslaget till lämnar statenbidrag till turistnäringen på andra sätt, t.ex. inom ramen fördet regionalpolitiska stödet. På detta sätt stöds bl.a.turistanläggningar. Enligt en nyligen publicerad undersökning,Den svenska turistnäringens marknadsföringsinsatser utomlands(Turistråds rapport 1990:4), satsade privata ochoffentliga aktörer 270 milj.kr. på internationell marknadsföringav under år 1988.I regeringens tidigare nämnda skrivelse 1990/91:50 uttalas attTuristrådets verksamhet skall ses över med inriktning på attnäringens eget engagemang skall öka. I detta sammanhang, sägsdet vidare, skall klargöras hur de sociala målen ituristpolitiken skall tillgodoses. Enligt vad utskottet harerfarit kommer man vid översynen att vägledas av synpunkter somhar framförts i RRVs rapport och av vad som har framkommit genomremissutfallet.Med hänvisning till den översyn av verksamhet somhar aviserats i regeringens skrivelse noterar utskottet attkravet på en sådan snabbutredning som förespråkas i motionernakommer att bli tillgodosett. Något uttalande av tordedärför inte vara påkallat; utskottet avstyrker därmed motion1989/90:N49 (m, fp, c). 1. beträffande frihandelns betydelseatt avslår motion 1989/90:N205, motion 1989/90:N307yrkandena 1 och 2, motion 1989/90:N311 yrkande 1 och motion1989/90:N346 yrkande 7,res. 1 (m, fp)res. 2 (c, v, mp)2. beträffande handeln med tjänsteratt avslår motion 1989/90:N346 yrkande 8,res. 3 (m, fp)3. beträffande tjänsteföretagens medverkan iförhandlingsarbetetatt avslår motion 1989/90:N315 yrkande 3,res. 4 (m, fp)4. beträffande EFTAs roll för utvecklingen i Östeuropaatt avslår motion 1989/90:N307 yrkande 3,5. beträffande nordisk hemmamarknadatt avslår motion 1989/90:N365,6. beträffande beräkning av kostnader förhandelsrestriktioneratt avslår motion 1989/90:N307 yrkande 8 och motion1989/90:N346 yrkande 6,res. 5 (m, fp)7. beträffande regler för import av miljöfarliga varorm.m.att avslår motion 1989/90:N265 i ifrågavarande deloch motion 1989/90:N312,res. 6 (v, mp)8. beträffande export av kärnteknisk utrustning m.m.att avslår motion 1989/90:N317, motion 1989/90:N478yrkande 7 och motion 1989/90:N479 yrkande 3,res. 7 (c)res. 8 (v, mp)9. beträffande export av svenska alkoholdryckeratt avslår motion 1989/90:N354,res. 9 (mp)10. beträffande marknadsföringen utomlands av svenskaalkoholdryckeratt avslår motionerna 1989/90:N269, 1989/90:N349 och1990/91:N8,res. 10 (mp)11. beträffande översyn av alkoholexportatt avslår motion 1989/90:N268 yrkande 1,res. 11 (fp, mp)12. beträffande översyn av export m.m. avtobaksvaroratt avslår motion 1989/90:N268 yrkande 2,res. 12 (fp, mp)13. beträffande miljöklausul m.m. i internationellahandelsavtalatt avslår motion 1989/90:N265 i ifrågavarande deloch motion 1989/90:N311 yrkandena 2 och 3,res. 13 (c, v, mp)14. beträffande begränsning av tekoimporten på grundval aven socialklausulatt avslår motion 1989/90:N334 yrkande 2,res. 14 (v, mp)15. beträffande import av tropiskt timmeratt avslår motion 1989/90:N353,res. 15 (v, mp)16. beträffande vidareexport av högteknologiska varoratt avslår motionerna 1989/90:N267 och 1989/90:N363,res. 16 (v, mp)17. beträffande forskning om energisystem för ochu-ländernaatt avslår motion 1989/90:N37,res. 17 (v, mp)18. beträffande marknadsföringen utomlands av somturistlandatt avslår motion 1989/90:N49.res. 18 (m, fp, c)den 22 november 1990På näringsutskottets vägnarLennart PetterssonNärvarande: (), (fp), RuneJonsson (s), Per (), (), BirgittaJohansson (s) (mom. 1--3, 5--18), (), Inga-BrittJohansson (s), Bo Finnkvist (s) (mom. 4), (), (), (), (),(), (), (), KjellEricsson (c) (mom. 1--3, 5--18), () och Sven-OlofPetersson (c) (mom. 4). Frihandelns betydelse (mom.1)(fp), Per (), (), GunnarHökmark (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.13 sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet finner det angeläget att betona frihandelnsbetydelse inte bara inom vissa regioner, såsom , utanför hela världen. En fri internationell handel kommer inte baravårt eget land till godo. Den är en av de viktigasteförutsättningarna för de fattigare ländernas ekonomiskautveckling och därmed för att reformer av olika slag i dessaländer skall bli möjliga. Frihandeln representerar sålunda ensträvan bort från krig och orättvisor och mot ekonomiskutjämning mellan världens nationer och folk. Det är därför avstörsta vikt att varje strävan mot protektionism motarbetas.Protektionistiska strömningar utgjorde också en viktig anledningtill beslutet om att en ny multilateralförhandlingsrunda i skulle etableras. Denna runda, somefter arbete nu avses bli slutförd, är den mestomfattande i GATTs historia.Sverige tillhörde de länder som var aktivt pådrivande för attförhandlingsrundan skulle komma till stånd. Genom att tillträdadeklarationen inför rundan accepterade också attfrihandeln utvecklades till nya områden, såsom tjänster ochjordbruksprodukter. Utskottet vill framhålla vikten av attSverige i det fortsatta arbetet i -- och även i andrasammanhang där frihandelsarbetet drivs -- själv tar initiativoch understöder andra länders initiativ i frihandelsvänligriktning. Utskottet föreslår att ansluter sig till vadutskottet nu har anfört. Därmed tillstyrks motionerna1989/90:N205 (m), 1989/90:N307 (m) och 1989/90:N346 (fp), debåda senare i berörda delar. Av det sagda följer att utskottetinte ansluter sig till den uppfattning som kommer till uttryck imotion 1989/90:N311 (c). Även denna avstyrks i behandlad del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande frihandelns betydelseatt med bifall till motion 1989/90:N205, motion1989/90:N307 yrkandena 1 och 2 och motion 1989/90:N346 yrkande 7och med avslag på motion 1989/90:N311 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Frihandelns betydelse (mom.1)(), (), () ochHåkan () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.13 sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning om frihandelns betydelse sommotion 1989/90:N311 (c) ger uttryck för. En öppen,internationell handel är avgörande för en nation med deförutsättningar som kännetecknar . Ytterligareprotektionistiska inslag i världshandeln skulle medföra svåraekonomiska problem för vårt land; handeln skapar resurser tillreformer och annan utveckling av välfärden.Utskottet vill emellertid understryka att främjande av deninternationella handeln inte är ett självständigt mål. Snarareutgör en sådan åtgärd ett av flera medel i strävandena attåstadkomma ett väl fungerande samhälle. I den mån värnandet omfri handel kommer i konflikt med andra viktiga intressen, såsomhänsynen till miljö, människors hälsa, regional balans ochnationell säkerhet, bör det finnas en öppenhet att diskutera enmodifiering av den renodlade frihandelslinjen. I takt med t.ex.ökade miljöproblem -- globala, regionala och lokala -- kansådana undantag vara angelägna och i många fall även nödvändiga.Riksdagen bör göra ett uttalande till regeringen av den nuangivna innebörden. Utskottet tillstyrker med det sagda motion1989/90:N311 (c) i berörd del. Vad som har förts fram imotionerna 1989/90:N205 (m), 1989/90:N307(m) och 1989/90:N346(fp) kan utskottet inte till alla delar ansluta sig till. Deavstyrks i berört hänseende.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande frihandelns betydelseatt med bifall till motion 1989/90:N311 yrkande 1och med avslag på motion 1989/90:N205, motion 1989/90:N307yrkandena 1 och 2 och motion 1989/90:N346 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Handeln med tjänster (mom.2)(fp), Per (), (), GunnarHökmark (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.14 sombörjar med "Enligt vad" och slutar med "behandlad del" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning om tjänstehandelns betydelsesom motion 1989/90:N346 (fp) ger uttryck för. bör såväli GATT-förhandlingarna som i övriga frihandelssammanhang medkraft verka för en liberalisering av handeln med tjänster. Ensådan inriktning är mycket angelägen, inte minst med beaktandeav tjänstesektorns starka tillväxt i ekonomin, t.ex. vad gällerandelen av bruttonationalprodukten och sysselsättningen.Riksdagen bör till regeringen rikta ett uttalande av nu angiveninnebörd. Motion 1989/90:N346 (fp) tillstyrks sålunda.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande handeln med tjänsteratt med bifall till motion 1989/90:N346 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Tjänsteföretagens medverkan i förhandlingsarbetet (mom.3)(fp), Per (), (), GunnarHökmark (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.14 sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse:Utskottet vill när det gäller tjänstesektorn framhållabetydelsen av en tät och kontinuerlig kontakt mellan å ena sidanförhandlingsorganisationerna avseende resp. ett EES-avtaloch å andra sidan företrädare för tjänsteföretagen och derasorganisationer. En sådan förankring är av särskild betydelseunder realförhandlingarna. Genom ett uttalande av tillregeringen av nu angiven innebörd tillgodoses det aktuellayrkandet i motion 1989/90:N315 (fp), som alltså tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande tjänsteföretagens medverkan iförhandlingsarbetetatt med bifall till motion 1989/90:N315 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Beräkning av kostnader för handelsrestriktioner (mom.6)(fp), Per (), (), GunnarHökmark (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.17 med "Utskottet konstaterar" och slutar på s.18 med"berörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottet finner de krav på utredning av kostnaderna förhandelsrestriktioner som framförs i motionerna väl motiverade.Avsteg från principen om frihandel får negativa verkningar intebara för de länder som exporterar till -- särskiltu-länder -- utan även för svensk ekonomi och de svenskakonsumenterna. De prishöjande effekter som uppkommer genomSveriges handelspolitiska skyddsåtgärder är i flertalet fallindirekta och därmed okända -- inte bara för konsumenterna utanäven för politiska beslutsfattare. För att denna kunskapsbristskall undanröjas bör regeringen föranstalta om en utredningomfattande såväl metodutveckling som frågan om ansvaret förlöpande beräkningsarbete avseende handelsrestriktioner.Utredningen bör bl.a. resultera i ett förslag om attutvärderingar av tilltänkta handelsrestriktioners priseffekter ikonsumentledet skall finnas med i underlagen för riksdagensbeslut. Genom ett uttalande av av denna innebördtillgodoses i huvudsak de nu berörda yrkandena i motionerna1989/90:N346 (fp) och 1989/90:N307 (m).dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande beräkning av kostnader förhandelsrestriktioneratt med bifall till motion 1989/90:N307 yrkande 8och motion 1989/90:N346 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.6. Regler för import av miljöfarliga varor m.m. (mom.7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.20 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "behandlad del"bort ha följande lydelse:För en långsiktigt hållbar utveckling måste hänsyn tas tillnaturens ramar. Detta kräver ett nära och solidariskt samarbetebåde globalt och regionalt. Inte minst gäller detta deninternationella handeln. Varje land måste ha rätt att skydda sinnatur och miljö liksom sina invånares hälsa och att vägra handlamed produkter som är skadliga i dessa avseenden. uppfattning är det hittillsvarande skyddet mot importav varor som kan vålla skada på människor eller miljö alltförsvagt. Även om det i olika fördrag finns formell grund för enbegäran om undantag från principen om fri cirkulation synesdenna möjlighet i praktiken utnyttjas i så begränsad omfattningatt systemet förefaller vara av ringa värde. I valet mellan åena sidan intresset av fri handel och å andra sidan miljö- ellerhälsoskyddet är det i regel det senare intresset som får vika.Talrika exempel visar på detta.Utskottet befarar också att någon nyordning i frågan ommiljöhänsyn m.m. vid import inte är att vänta trots dediskussioner som förs i internationella sammanhang. Det finnsenligt utskottets mening anledning för att gå före idessa frågor. Ett sådant agerande bör inte bara gälla ettbibehållande och helst en höjning av skyddsnivån vad avserhälso- och miljöskydd men också ett ökat ansvar för att drivasaken i det fortsatta arbetet i och i EES-förhandlingarna.Med ett uttalande härom till regeringen skulle motionerna1989/90:N312 (vpk) och 1989/90:N265 (mp) bli tillgodosedda, densenare i berörd del.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande regler för import av miljöfarliga varorm.m.att med bifall till motion 1989/90:N265 iifrågavarande del och motion 1989/90:N312 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.7. Förbud mot export av kärnteknisk utrustning m.m. (mom.8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.22 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion1989/90:N479 (c), innebärande att lagstiftningen på detkärntekniska området måste innefatta en sträng reglering föralla led i kärnbränslecykeln. Även verksamheter som inte är ettdirekt led i denna cykel utan snarare är en följd av attkärnkraft utnyttjas för energiproduktion måste regleras i lag.Enligt utskottets mening måste utformningen av lagstiftningenstå i överensstämmelse med innebörden av folkomröstningensresultat och beslut med anledning härav. Häri måsteligga att exporten bör vara underkastad samma restriktioner somgäller för utnyttjande av kärnkraften i hemlandet. De särskildarisker för människor och miljö som hanteringen av kärnkraftenoch dess avfall innebär måste sålunda beaktas genom reglering ilag. Även sambandet mellan civil och militär användning avkärnenergi bör komma till uttryck genom lagreglering. Regeringenbör således anmodas att lägga fram ett förslag om förbud motexport av kärnteknisk utrustning, radioaktivt bränsle ochkärnkraftsteknologi. Genom en sådan åtgärd skulle motion1989/90:N479 (c) bli tillgodosedd i berörd del.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande förbud mot export av kärnteknisk utrustningm.m.att med bifall till motion 1989/90:N479 yrkande 3och med anledning av motion 1989/90:N317 och motion 1989/90:N478yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.8. Förbud mot export av kärnteknisk utrustning m.m. (mom.8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.22 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse:I folkomröstningen år 1980 om kärnkraften sade svenska folketmed klar majoritet ifrån att kärnkraften inte är en acceptabelframtidslösning. har härefter bekräftatfolkomröstningens resultat och beslutat att kärnkraften skallvara avskaffad . Enligt vad utskottet kan finna borde enlogisk följd härav bli att export av kärnteknisk utrustning,såsom reaktorer och reaktorbränsle, skall upphöra. Det som ansesfarligt eller olämpligt för användning i skall givetvisinte heller exporteras till andra länder. Det tyder på enbetänklig krämarmentalitet att vårt land tillåts tjäna pengar påatt sälja varor eller tjänster som vi själva har tagit avståndfrån. Regeringen bör därför anmodas att för riksdagenlägga fram förslag om förbud mot export av kärntekniskutrustning.