bet · GE01AU6 · 1990-10-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas 21 motioner från föregående riksmöteom medbestämmandefrågor. I dem har moderata samlingspartiet,, och liksom tidigare årredovisat sin syn på behovet av förändringar påmedbestämmandeområdet. Dessutom begärs i enskilda motioner meravgränsade förändringar på samma område.Till de frågor som härigenom kommer att belysas i betänkandethör behovet av en utvärdering av lagstiftningen på detarbetsrättsliga området med krav på mer allmänna omprövningar iväsentliga avseenden liksom medbestämmandet på den offentligasektorn och den negativa föreningsrätten. Vidare behandlas denfackliga vetorätten vid entreprenader, företagsblockader,stridsrätten och den s.k. 200-kronorsregeln samt frågor omarbetsgivares skadeståndsskyldighet m.m.Samtliga motioner har avstyrkts av utskottet. Till betänkandethar fogats 21 reservationer och 2 särskilda yttranden. Motioner väckta under allmänna motionstiden /90:A291 av m.fl. (vpk) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inte införa ytterligare tvångsmedel påarbetsmarknaden riktade mot de arbetande,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fackliga organisationers vetorätt vid köpoch försäljning samt investeringar i företag i ochutomlands,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av demokratiska rättigheter påarbetsplatserna för lokala fackföreningar och anställda förekonomins utveckling.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fi212.1989/90:A705 av m.fl. (m, fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till förbud mot blockadav företag utan fackligt ansluten för dess vägran att tecknaavtal separat eller via arbetsgivarorganisation.1989/90:A708 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn av reglerna förarbetstagares rätt till delpension och om arbetsgivarnas"vetorätt" i detta sammanhang.1989/90:A711 av m.fl. (vpk) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om fackligvetorätt mot utflyttning av verksamhet till annat land.1989/90:A715 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till lag om negativföreningsrätt.1989/90:A719 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till konkurrenskommitténavseende konkurrensbegränsningar orsakade avarbetsmarknadslagstiftningen.1989/90:A721 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till lagstiftning omförbud mot blockad av enmansföretag för dess vägran att tecknaavtal separat eller via arbetsgivarorganisationen.1989/90:A722 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning om förslagtill sådana ändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen atten rimligare relation uppnås mellan mindre arbetsgivare ocharbetstagare när det gäller skadestånd enligt vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna attdenna utredning också skall ges i uppdrag att utreda eventuelltmissbruk av s.k. informella skadestånd i enlighet med vad imotionen anförts.1989/90:A723 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att företag som är enmansföretag och/ellersaknar kollektivavtal inte får diskrimineras,2. att hos regeringen begär en översyn av dearbetsrättsliga lagarna med syfte att få en bättre anpassningtill de mindre företagen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:N223.1989/90:A724 av m.fl. (vpk) vari yrkas1. att begär att regeringen skall tillsätta med uppgift att lägga fram förslag somsyftar till att förbättra de anställdas rättigheter påarbetsplatserna och till förändrade maktförhållanden påarbetsplatserna i enlighet med vad i motionen anförts,2. att begär att regeringen skall tillsätta enligt yrkande 1 med en sammansättning ienlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 4.2,21. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om rättegång i arbetstvister för att skiljeklausulersom undandrar arbetstvister från domstols behörighet endast börvara giltiga om de intagits i kollektivavtal i enlighet med vadi motionen anförts under avsnitt 5.3,39. att hos regeringen begär förslag till ändringav medbestämmandelagen så att förenings- och förhandlingsrättenutsträcks till att gälla även arbetssökande i enlighet med vad imotionen anförts under avsnitt 5.10.1,40. att hos regeringen begär förslag till ändringav medbestämmandelagen så att förhandlingsskyldigheten enligt 11§ bör gälla inför viktigare beslut i stället för inför viktigareförändring i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt5.10.2,41. att hos regeringen begär förslag till ändringav medbestämmandelagen så att de allmänna skadestånden ställs irelation till företagets omsättning enligt samma modell somföreslås i anställningsskyddslagen i enlighet med vad i motionenanförts under avsnitt 5.10.3,42. att hos regeringen begär förslag till ändringav medbestämmandelagen så att den inskränkning i rätten attvidta fackliga stridsåtgärder i tvister med internationellanknytning som finns elimineras i enlighet med vad imotionen anförts under avsnitt 5.10.4,43. att hos regeringen begär förslag till ändringav medbestämmandelagen så att fredsplikt enligt 41 § endast börgälla i frågor som uttryckligen är reglerade i kollektivavtal ienlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.10.5.1989/90:A728 av och ()vari yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändringar av medbestämmandelagen i syfteatt återställa den ordning som gällde före den s.k.Britanniadomen.1989/90:A732 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till förändringav medbestämmandelagens förhandlingsregler i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om negativ föreningsrätt,3. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning mot organisationsklausuler,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om MBL inom offentlig sektor,9. att hos regeringen begär förslag om avskaffandeav vetorättsreglerna i medbestämmandelagen i enlighet med vad imotionen anförts,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av de arbetsrättsligaskadestånden,12. att beslutar att 60 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha följande lydelse: Är någonskadeståndsskyldig enligt denna lag, kan skadeståndets beloppnedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgått, omdet är skäligt med hänsyn till den skadevållandes ringa skuld,den skadelidandes förhållande i avseende på tvisten, skadansstorlek i jämförelse med den skadevållandes tillgångar elleromständigheter i övrigt. Fullständig befrielse frånskadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligtförsta stycket av arbetstagares skadeståndsskyldighet fördeltagande i olovlig stridsåtgärd skall särskild hänsyn tagastill omständigheter, som har framkommit vid överläggning enligt43 §, och verkningarna av överläggningen.1989/90:A741 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn av 42 §medbestämmandelagen.1989/90:A742 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ge MBL en sådan utformning att lagen tillåter vidtagande avsympatiåtgärder i konflikter med utländsk bakgrund.1989/90:A744 av m.fl. (fp, m) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till förtydligande avbegreppet motpart i 45 § MBL i enlighet med vad som anförts.1989/90:A745 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att 34 § medbestämmandelagen utvidgas med en etisk regelsom slår fast att en arbetstagare inte är skyldig att utföraarbete som strider mot lag och goda seder, innebär en risk förarbetstagarens liv eller hälsa, anvisats på grund avavtalstolkning i ond tro eller eljest strider mot arbetstagarensövertygelse, samvete eller kan upplevas som förödmjukande förarbetstagaren.1989/90:A757 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansattkommitté tillkallas med direktiv att genomföra en total översynav arbetsrättslagstiftningen i enlighet med vad som anförts imotionen.1989/90:A760 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medbestämmandelagens allmänna utformning,2. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet för attsäkerställa den negativa föreningsrätten,3. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet så att s.k.organisationsklausuler förbjuds,4. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580) i enlighet medvad i motionen anförts angående avdrag på lön förfackföreningsavgifter,5. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet i enlighet medvad i motionen anförts angående arbetstagarnas representation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående fackliga stridsåtgärder,7. att beslutar att 60 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha den lydelse angåendearbetsrättsliga skadestånd den hade ,8. att hos regeringen begär förslag till förbud motblockad av enmansföretag och företag med anställdafamiljemedlemmar i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär utredning om ochförslag till begränsning av facklig organisations rätt attgenomföra blockad av företag enligt vad som anförts i motionen,10. att beslutar att upphäva reglerna om fackligvetorätt i 38--40 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet,11. att hos regeringen begär en översyn avskadeståndsreglerna i den arbetsrättsliga lagstiftningen ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ideella skadestånd,13. att hos regeringen begär förslag tilllagändringar om medbestämmande för arbetstagare inom offentligförvaltning i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet vad gällerförhandlingsplikt vid chefstillsättningar i enlighet med vad somanförts i motionen.1989/90:A761 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning om den arbetsrättsliga lagstiftningen i enlighet medvad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmarknadslagarnas nuvarandeutformning och effekter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmarknadslagarnas framtidautformning.Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:95 omallmänt lönestopp1989/90:A15 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till lag, som åläggerbanker att utan hinder utbetala innestående medel närkontoinnehavarna så begär även under pågående arbetskonflikt.1989/90:A17 av m.fl. (vpk) vari yrkas8. att hos regeringen begär förslag om demokratiskarättigheter i arbetslivet enligt vad som i motionen anförs.MedbestämmandelagenLagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) har ihuvudsak två grupper av regler. Den ena gruppen har hämtats frånden tidigare s.k. arbetsfredslagstiftningen. Hit hörbestämmelserna om föreningsrätt (7--9 §§), de grundläggandereglerna om parternas förhandlingsrätt (främst 10 §),bestämmelserna om kollektivavtal (23--31 §§) samt avsnitten omfredsplikt (41--45 §§) och om medling i arbetstvister (46--52§§). Även reglerna om skadestånd och andra påföljder (54--62 §§)bygger i viktiga delar på äldre lag.Den andra gruppen regler ingår i MBLs regelsystem förarbetstagarnas medbestämmanderätt. Hit hör först reglerna om denförstärkta förhandlingsrätten för arbetstagarsidan (11--14§§). Dessa bestämmelser omfattar i första hand arbets- ochföretagsledningsfrågor i vid bemärkelse. Den primäraförhandlingsskyldigheten enligt 11 § är avsedd som ett medelför arbetstagarna att påverka arbetsgivarens beslut. Enligt denprimära förhandlingsskyldigheten är arbetsgivaren skyldig attbegära förhandling innan han fattar vissa beslut. Arbetsgivarenär vidare utom i vissa undantagsfall skyldig att dröja med sittbeslut tills förhandlingen har slutförts. Genom dennauppskovsskyldighet får arbetstagarsidan tillfälle att lämna sinasynpunkter på förhandlingsfrågan och påverka arbetsgivaren idennes beslutsfattande.En arbetstagarorganisation, som har primär förhandlingsrättenligt 11 §, har enligt 12 § också rätt att på eget initiativbegära förhandling med arbetsgivaren i varje fråga därarbetsgivaren står i begrepp att fatta ett beslut som rör enmedlem i organisationen.De anställdas rätt att genom förhandlingar medverka ibeslutsprocessen hos arbetsgivaren förutsätter att de hållsunderrättade om och får insyn i arbetsgivarens verksamhet.Lagens regler om rätt till information (18--22 §§) syftar tillatt tillgodose detta.En grundtanke bakom arbetsrättsreform var att detankommer på arbetsmarknadens parter att utforma ochvidareutveckla arbetstagarnas medbestämmande med utgångspunkt ilagens regler. Dessa syftar därför till att främja tillkomstenav medbestämmandeavtal. Sådana avtal har kommit till ståndpå de stora avtalsområdena.Ett inslag i det genom MBL införda systemet av regler omarbetstagarnas medbestämmanderätt utgörs av bestämmelserna i38--40 §§ om facklig vetorätt i vissa fall. Dessa syftartill att komma till rätta med missförhållanden av skilda slagsom kan uppkomma när en arbetsgivare avser att lämna ut ettarbete till icke anställd arbetskraft, t.ex. uppdragstagareeller entreprenörer.Slutligen kan nämnas MBLs regler om överläggning vidarbetstagares olovliga stridsåtgärder (43 §), vissaskadeståndsregler inkl. den s.k. 200-kronorsregeln i 60 §och regler om tvisteförhandling och rättegång (63--69 §§).Utredning om förhandlingsformer och spelregler påarbetsmarknadenRegeringen bemyndigade l990arbetsmarknadsministern att tillkalla en särskild utredare meduppgift att lägga fram förslag som syftar till att förbättraförhandlingsformerna och spelreglerna på den svenskaarbetsmarknaden. Bland de frågor som utredaren skall prioriterakan nämnas fastare förhandlingsformer bl.a. med syfte att fåtill stånd en bättre fungerande lönebildningsprocess. Utredarenskall även undersöka problemen med otydliga varsel,samhällsfarliga konflikter och systemet med "samhällsfarliga"nämnder. Vidare skall utredaren lägga fram förslag som tillåteratt högre skadestånd än kan dömas ut för olovligastridsåtgärder samt även i övrigt se över detskadeståndsrättsliga systemet. Slutligen skall utredarenöverväga åtgärder för att stärka förlikningsmannaorganisationensställning. InledningUtskottet tar i detta betänkande upp olika frågor ommedbestämmande i arbetslivet med anledning av motioner somväcktes under allmänna motionstiden vid föregående riksmöte.Dessutom kommer att beröras vissa mer allmänna arbetsrättsligafrågor.De frågor som redovisas i det följande har i flertalet fallbehandlats av utskottet i tidigare sammanhang, senast ibetänkandet 1989/90:AU6.Allmänna arbetsrättsliga frågorÖvergripande utredningar av arbetsrättenMotionernaSonja Rembo m.fl. (m) begär i de inledande avsnitten tillkommittémotion A761 en parlamentarisk utredning om denarbetsrättsliga lagstiftningen samt ett tillkännagivande tillregeringen om arbetsmarknadslagarnas framtida utformning.Motionärerna erinrar om att 1970-talets arbetsrättsliga lagarhuvudsakligen har varit inriktade på att öka de anställdasinflytande och trygghet i anställningen. Dessa allmäntaccepterade syften har i viss utsträckning uppnåtts.Lagstiftningens främsta förtjänst ligger inte så mycket iregelsystemets utformning som dess förmåga att medvetandegöraarbetstagarnas berättigade krav på medinflytande, personligutveckling och anställningstrygghet.Men lagstiftningen har också en lång rad nackdelar som ärmindre uppmärksammade. Dessutom har den haft andra -- mindreuttalade -- syften än de tidigare nämnda, nämligen att stärka defackliga organisationernas politiska och ekonomiska inflytande.Genom lagstiftningen har vissa fackliga organisationers krav pålångtgående inflytande inom näringslivet tillgodosetts utan attde har behövt ta det därmed följande ansvaret. Dessutom harorganisationerna successivt blivit en del av den politiskamaktapparaten genom att de har representanter i offentliga organoch utredningar och därtill betraktas som tunga remissinstanser.I denna utveckling utgör den arbetsrättsliga lagstiftningenett betydelsefullt instrument. En facklig organisation säkerställd med lagstiftning förlorar dock lättmedlemmarnas förtroende. Den likställs med offentlig verksamhet.Utvecklingen innebär vidare att den samverkan mellan likvärdigaparter som präglade den s.k. svenska modellen har ersatts med ensträvan att inte bara stärka arbetstagarorganisationernasställning utan även att ge dem en avgörande dominans. Den balansoch det samspel mellan olika intressenter som är enförutsättning för en väl fungerande marknadsekonomi föreliggerpå avgörande punkter inte längre. Motsättningarna mellanparterna har hårdnat och lett till ett ökat antal konflikter.Särskilt anmärkningsvärt är de upprepade fallen av konfliktertill följd av gränsdragningstvister mellan fackligaorganisationer.Medlemskap i en facklig organisation har, fortsättermotionärerna, i flertalet fall blivit i det närmasteobligatoriskt. Medlemskapet får emellertid ofta politiska ochprivaträttsliga konsekvenser som går långt utöver den fackligauppgiften att företräda medlemmarnas intressen på arbetsplatsen.Detta exemplifieras av motionärerna, som påpekar attden nuvarande lagstiftningen i avgörande avseenden syftar tillatt stärka de centrala fackliga organen, medan den vägledandeprincipen för lagstiftningen borde vara att beslut ochmedinflytande borde läggas så nära de enskilda arbetstagarna sommöjligt.Efter övertagandet av regeringsmakten harsocialdemokraterna enligt motionärerna vidtagit anmärkningsvärdalagändringar, exempelvis återinförande av den s.k.200-kronorsregeln. I en del fall har regeringen på ett olyckligtsätt med hot om lagstiftning försvagat den ena partensställning. I andra fall har de centrala fackliga organensställning stärkts, medan de lokala organens eller de enskildamedlemmarnas ställning har försvagats. Man får utgå från attsocialdemokraterna har för avsikt att gå vidare på vägen mot ettkorporativt samhälle med ökat inflytande för centrala fackligaorgan. Därför är det angeläget att slå fast var gränserna går ien demokrati mellan politiker, organisationer och enskildamänniskor.Avslutningsvis i detta avsnitt av motionen dras upp riktlinjerför vad motionärerna kallar en arbetsmarknadslagstiftning förframsteg. Dessa riktlinjer innebär sammanfattningsvis att detfortsatta översyns- och utvecklingsarbetet inom arbetsrättenmåste inriktas på att förbättra arbetsmarknadens funktion ochsamspelet mellan olika lagar. Byråkratisering ochcentralstyrning måste undvikas. I den nuvarande lagstiftningenär det genomgående så, att de enskilda arbetsgivarnas och defackliga företrädarnas juridiska kompetens övervärderas.Reglerna måste i stället utformas så klart och entydigt attarbetstagarna och deras fackliga representanter samtarbetsgivarna på förhand kan avgöra vilken rätt de har. I defall lagstiftning inte är nödvändig av rättssäkerhetsskäl börden undvikas. Möjligheterna att lösa uppkommande frågoravtalsvägen bör vara så vida som möjligt. På många områden börlagstiftningen därför ändras i syfte att återge arbetstagare ocharbetsgivare möjligheter att träffa individuella ellerkollektiva avtal.Den enskildes lagstadgade rättigheter på arbetsplatsen bör,framhåller motionärerna, inte göras beroende av huruvidaarbetstagaren är medlem i en facklig organisation. Medlemskapetär den enskildes angelägenhet. Det måste vara ett oavvisligtkrav att den enskildes integritet respekteras. De förändringar iden arbetsrättsliga lagstiftningen som föreslås i motion A761anges således ha till syfte att stärka den enskildes rätt ochöka dennes inflytande på arbetsplatsen, att undanröja hinder fören väl fungerande arbetsmarknad och underlätta arbetsmarknadensfunktionssätt.I avvaktan på resultatet av den föreslagna utredningens arbeteföreslår samma motionärer i särskilda motioner förändringar ilagstiftningen som enligt deras mening bör aktualiseras snarast.Förändringar av det slaget beträffande medbestämmandelagenbehandlas i motion A760. Förslagen redovisas i de följandeavsnitten av detta betänkande. I detta sammanhang aktualiserasett i motionens inledning föreslaget riksdagsuttalande ommedbestämmandelagens allmänna utformning. Motionärerna menar attde tidigare gynnsamma förutsättningarna för samförstånd mellanparterna på arbetsmarknaden har försämrats, att lagen inte tarhänsyn till förhållandena i de mindre företagen och atttillämpningen inom den offentliga sektorn har lett till ökatkrångel och byråkrati utan att ge de anställda det medinflytandesom förutskickades vid lagens tillkomst.Folkpartiet önskar i partimotion A723 en översyn av dearbetsrättsliga lagarna för att få en bättre anpassning av demtill de mindre företagens förhållanden. gälla arbetstagarbegreppet, så att man får klarare reglerför vem som är att betrakta som anställd eller företagare.Vidare måste man beakta reglerna om saklig grund för uppsägning,de arbetsrättsliga skadestånden och provanställningarna.Börje m.fl. (c) föreslår i motion A757 att enparlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts för en totalöversyn av den gällande arbetsrättslagstiftningen. Reglerna pådet arbetsrättsliga området måste enligt motionärerna vara klartoch entydigt utformade som en bättre flexibilitet blirmöjlig. Lagstiftningen måste också vara anpassad till de mindrearbetsplatsernas förhållanden och de enskilda arbetstagarnasrättigheter.Målsättningen för översynsarbetet måste bl.a. vara att klartslå fast rollfördelningen för de fackliga organisationerna tillsåväl arbetsgivare som t.ex. politiska partier. Varkenarbetsgivar- eller arbetstagarorganisationer skalllagstiftningsvägen ges möjligheter att delta i den rentpolitiska beslutsprocessen. Lagstiftningen måste även få en merflexibel utformning som innebär att arbetsmarknadensfunktionssätt underlättas och villkoren för nyskapandeförbättras samt att den inneboende utvecklingskraften hossmåföretagare inte stäcks i en djungel av regler och byråkrati.De fackliga förtroendemännens ledigheter på arbetstid börkoncentreras till att gälla förhållanden med direkt anknytningtill den egna arbetsplatsen. Ledighetslagstiftningen behövervidare revideras med hänsyn till dagens krav på jämställdhet,valfrihet i barnomsorgen, bättre möjligheter för anhöriga tillomsorg om äldre och solidariteten med utvecklingsländernas folkm.m.Andra områden där krav ställs på revideringar är t.ex. dennegativa föreningsrätten, information och förhandlingar i småföretag, fredspliktsbestämmelserna, turordningsreglerna viduppsägning, arbetsrättsliga skadestånd m.m. Till detta skallläggas behovet att pröva hur storföretagens internationaliseringpåverkar möjligheterna till fackligt inflytande och hur ettnärmande till EG påverkar utformningen avarbetsrättslagstiftningen. Som sammanfattning understrykermotionärerna avslutningsvis att den arbetsrättsligalagstiftningen enligt deras mening i vissa delar måste få en nyutformning som ger de enskilda individerna en starkareställning.I motion 1989/90:A724 av m.fl. (vpk) föreslås atten tillsätts med uppgift att arbeta framförslag som syftar till att förbättra de anställdas rättigheteroch förändra maktstrukturen på arbetsplatserna. Motionärernaanför bl.a. följande.På arbetsrättens område har inneburitoerhört mycket av besvikelse och svikna förhoppningar. De storaförväntningar som ställdes på de nya arbetsmarknadslagarna harinte infriats.Dessutom kan det ifrågasättas om det inte varit riktigare attföra samman arbetsrättslagarna i en lag.