bet · GE01BoU2 · 1990-09-20 00:00:00 — I betänkandet behandlas 20 motioner helt eller delvis.Motionsyrkandena avser olika aspekter på byggnadslagstiftningensegenskapskrav på byggnader. Med ett undantag avstyrker utskottetyrkandena. När det gäller frågan om vilka krav som bör ställaspå hörselslingor i offentliga lokaler förordar utskottet etttillkännagivande med en begäran om överväganden från regeringenssida. Enligt bostadsutskottets mening bör det övervägas påvilket sätt man bäst kan tillförsäkra att kravet på byggnaderstillgänglighet och användbarhet för hörselskadade efterlevs. Somen möjlig lösning framhålls att det i nybyggnadsreglerna klartanges i vilka typer av lokaler som hörselslingor eller annanlämplig teknisk hörselutrustning erfordras.Till betänkandet har fogats 10 reservationer och 2 särskildayttranden.2 MotionernaI betänkandet behandlas följande under allmänna motionstiden1990 väckta motioner.1989/90:Bo241 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om s.k. fribyggen.1989/90:Bo243 av m.fl. (v) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av översyn avtillämpningen av ochbostadsanpassningsbidragen (yrkandet behandlades till den deldet avser bostadsanpassningsbidragen i betänkandet1989/90:BoU13).Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So315.1989/90:Bo314 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om planering för källsortering av avfall vidny- och ombyggnad av bostäder.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo880.1989/90:Bo403 av m.fl. (m) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen förordats om utformningen av boverketsnybyggnadsföreskrifter.1989/90:Bo420 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder vad avserd) normer vid ny- och ombyggnader i syfte att förbättraungdomens situation på bostadsmarknaden.1989/90:Bo423 av m.fl. (fp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggnormer.1989/90:Bo502 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om obligatoriska elmätare i varje lägenhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid nybyggnation av bostadshusinstallera varmvattenmätare.1989/90:Bo504 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kravet på hörselslingor i offentliga lokaler.1989/90:Bo507 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär att uppdragangående utredning av källsortering av sopor även skallinnefatta tillgängligheten för funktionshindrade.1989/90:Bo511 av och () vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avgällande normer för att främja daghemsutbyggnaden.1989/90:Bo514 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om installation av teleslingor i offentligalokaler.1989/90:Bo516 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning om hurfunktionsdugligheten hos hörselslingor för hörselskadadelämpligen skall kunna kontrolleras, givetvis dock utan annankostnad för det allmänna än vad själva utredningen kan komma attkosta.1989/90:Bo517 av () vari yrkas3. att beslutar stryka det generella kravet påparkeringsutrymme på tomtmark som återfinns i 3 kap. 15--16 §§PBL.1989/90:Bo520 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om offentliga lokalerstillgänglighet för hörselskadade.1989/90:Bo525 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insatser för ökat kvalitetsmedvetande vadavser bostadens inre utformning.1989/90:Bo529 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regler för byggnation ocksåskall innefatta funktionskrav för dem som sköter fastigheterna.1989/90:Bo531 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen ger regeringen i uppdrag att se till atttillämpningsföreskrifter till revideras ienlighet med vad i motionen anförts.1989/90:Bo537 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om planering av bostäder m.m. för attunderlätta källsortering av sopor.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo819.1989/90:Bo540 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom regel för dörrar i offentliga lokaler.1989/90:Bo553 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett tillägg till boverketsbyggnorm om utrustning för källsortering.3 Uppgifter i anslutning till motionerna m.m.3.1 Normsystemets uppbyggnad m.m.Efter beslut av (BoU 1986/87:1) träddeplan- och bygglagen (SFS 1987:10) -- PBL -- i kraft den 1 juli1987. Den ersatte därvid byggnadslagen, byggnadsstadgan samtlagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande.De grundläggande kraven på byggnader kommer till uttryck i 3kap. Med stöd av PBL (16 kap. 1 §) har regeringen utfärdatplan- och byggförordningen (PBF) i vilken bemyndigasatt meddela föreskrifter till PBL avseende nybyggnad ochombyggnad samt förbättring. De av med stöd häravutfärdade nybyggnadsreglerna trädde i kraft den 1 januari 1989.Äldre föreskrifter skall dock tillämpas på byggnadsarbeten somutförs enligt bygglov som meddelats liksomför arbeten som påbörjats före denna dag och som inte kräverlov. I de fall då ansökan om bygglov görs före den 1 januari1991 skall dessutom, om sökanden begär det, vissa äldreföreskrifter i Svensk byggnorm (SBN 1980) tillämpas.Nybyggnadsreglerna gäller uppförande av nya byggnader som kräverbygglov. I fråga om byggnader som får uppföras utan bygglovskall dock reglerna tillämpas i skälig utsträckning.Arbetet med utfärdande av särskilda ombyggnadsregler pågårinom . I avvaktan på att dessa utfärdas gäller detgrundläggande kravet i 3 kap. 10 § PBL om att tillbyggnader,ombyggnader och andra ändringar av en byggnad skall utförasvarsamt så att bl.a. byggnadens särdrag beaktas. Härutövergäller att ombyggnader skall utföras enligt de krav som anges i3 § PBF. Detta innebär att nybyggnadsreglerna i huvudsak ärtillämpbara, dock med beaktande av det grundläggande kravet påvarsamhet och med hänsyn tagen till den befintliga byggnadensförutsättningar. Det ankommer på att i detenskilda ärendet göra denna avvägning.3.2Krav på tillgänglighet m.m.Enligt 2 kap. 4 § PBL gäller vid nybyggnad inom områden medsammanhållen bebyggelse att bebyggelsemiljön skall utformas såatt personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga kananvända området. Genom 3 kap. 7 § PBL ställs dessutom krav påatt byggnader som innehåller bostäder, arbetslokaler ellerlokaler till vilka allmänheten äger tillträde skall varainrättade så att de kan användas av personer med nedsattorienterings- eller rörelseförmåga. De övergripandebestämmelserna i 3 kap. PBL har konkretiserats i denybyggnadsregler som trädde i kraft den 1 januari 1989.3.3Källsortering av soporMed anledning av en motion (vpk) uttalade bostadsutskottet ochriksdagen (bet. 1988/89:BoU1 s. 10) att det fannsgoda skäl att vidta åtgärder för att i samband med ny- ochombyggnad underlätta källsortering av sopor. Med hänvisninghärtill gav regeringen till känna att nybyggnads- ochombyggnadsregler till PBL skulle utformas så att det blevmöjligt att med hävdande av reglerna ge bostadshusen en sådanutformning att källsortering av sopor underlättades.Efter det att aktualiserade frågan om regler sommöjliggör källsortering av sopor har regeringen uppdragit åtboverket att inkomma med förslag till ändrade byggregler m.m.4Utskottet4.1 InledningUtskottet tar inledningsvis upp ett antal motioner somdiskuterar mer principiella frågor angående normsystemetsuppbyggnad och innehåll. Därefter behandlas två normfrågor somunder den allmänna motionstiden uppmärksammats i ettflertal motioner -- krav på hörselslingor i offentliga lokalerresp. normer för källsortering av sopor. Avslutningsvisbehandlas vissa krav på byggnader i övrigt som uppmärksammats imotioner.4.2Normsystemets uppbyggnad m.m.I moderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403diskuteras omfånget och inriktningen på byggnormerna. Enligtmotionärerna har nybyggnadsföreskrifterna inneburit enotillräcklig omarbetning av tidigare gällande byggnormer.Antalet bestämmelser föreslås därför i motionens yrkande 18reduceras kraftigt och helt utformas som funktionskrav.Bestämmelserna föreslås vidare samordnas med de regler somgäller inom EG.Utskottet behandlade föregående år (se 1989/90:BoU3) liknandemotionsyrkanden som tas upp i detta avsnitt. Beträffande ettyrkande om förenklade nybyggnadsföreskrifter med sammainnebörd som i den aktuella partimotionen anförde utskottet attdet naturligtvis måste vara en strävan att inte göra de reglersom styr byggandet mera omfattande än nödvändigt. Samtidigtmåste självfallet reglerna göra det möjligt att förverkliga dekrav som samhället ställer på byggnaders utformning m.m. Vadgäller de till PBL utarbetade nybyggnadsreglerna framhölls attdessa så långt som möjligt uttryckts i funktionskrav och attomfattningen av reglerna därigenom avsevärt kunnat begränsas.Utskottet vidhåller uppfattningen att vad som föreslagits imoderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403 yrkande 18till stor del kan anses vara tillgodosett. De nybyggnadsreglersom trädde i kraft får i stort anses innebäraen lämplig avvägning mellan en strävan att undvika onödigdetaljreglering och de krav på byggnaders säkerhet,tillgänglighet m.m. som samhället måste kunna ställa. Vad gällerförslaget om samordning av nybyggnadsreglerna med de regler somgäller inom EG kan det upplysas om att redan på olikasätt aktivt deltar i arbetet med en internationell samordning avbyggnormer, krav på byggmaterial m.m. Moderata samlingspartietspartimotion 1989/90:Bo403 yrkande 18 avstyrks med hänvisningtill det anförda.Mot bakgrund av bostadssituationen i hemställsi motion 1989/90:Bo241 (fp) yrkande 2 om åtgärder somunderlättar tillkomsten av s.k. fribyggen. Enligtmotionärerna bör bostadsytorna kunna minskas i nya bostäder ochflexibiliteten i planlösningen öka.Enligt PBL har regeringen möjlighet att i enskilda fallbevilja undantag från bestämmelserna om krav på byggnader utomvad gäller vissa krav på byggnaders tillgänglighet. får enligt plan- och byggförordningen i enskilda fall iexperimentsyfte medge mindre undantag från bestämmelserna omkrav på byggnader. Under det senaste årtiondet har ett antals.k. fribyggen kommit till utförande. Enligt utskottets meningbör ett bostadsbyggande med denna inriktning kunna komma tillstånd även i fortsättningen. Detta bör dock, liksom ,ske efter en noggrann prövning i det enskilda fallet. Utskottetär däremot inte berett att på det sätt motionärerna föreslårreglera detta byggande. Motion 1989/90:Bo241 (fp) yrkande 2avstyrks med hänvisning härtill.I motion 1989/90:Bo420 (m) yrkande 8 d hävdas att borttagandeav regler och normer skulle medföra förbättringar förungdomarnas bostadssituation. Genom att frångå normer omrumsstorlek, takhöjd, fönsterutformning m.m. skulleboendekostnaderna kunna sänkas betydligt. Kraven i normernaföreslås vidare kunna minskas vid ombyggnad av bostäder ochinredning av vindar.Ett motsvarande förslag om ändrade byggnormer för attförbättra ungdomens bostadssituation behandlades av utskottetföregående år (se 1989/90:BoU3 s. 25). Utskottet anförde viddetta tillfälle att man visserligen delade motionärernas oro förmånga ungdomars bostadssituation men att man inte kunde ställasig bakom de framförda förslagen om ändrade eller slopadebyggnormer. Vidare anfördes:Vad som behövs är inte ett regelsystem som eftersätter t.ex.kraven på tillgänglighet, utan i första hand åtgärder som ger entillräckligt stor produktion av bostäder av god kvalitet.Utskottet vill i detta sammanhang peka på de åtgärder somvidtagits för att stimulera nyproduktionen av bostäder. Detgäller bl.a. begränsningarna av annat byggande änbostadsbyggande. Av särskild betydelse för ungdomensbostadssituation är också det ungdomsbostadsstöd som infördesvåren 1987.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Det kan inte anses varamotiverat att frångå berättigade krav på bostäders utformningmed hänvisning till den bostadssituation för ungdomar som förnärvarande råder. Nyproducerade eller ombyggda bostäder kanförväntas ha en lång livstid och bör därför normalt inteutformas med utgångspunkt i tillfälligabostadsmarknadsförhållanden. Utskottet avstyrker således motion1989/90:Bo420 (m) yrkande 8 d.Kvalitetskraven för bygglov och bostadslån behöver enligtmotion 1989/90:Bo525 (s) ses över. Vidare förordas en förbättradinformation från högskolor och myndigheter om bostadens inreplanering och utformning. Behovet av insatser för ett ökatkvalitetsmedvetande föranleds enligt motionärerna av ennegativ utveckling vad gäller utrymmes- och inredningsstandardeni nya och ombyggda bostäder. Vunna erfarenheter om en godbostadsstandard anses inte utnyttjas. Motionärerna ger fleraexempel på brister i nyproducerade lägenheter.Bostadsutskottet delar motionärernas syn på vikten av ettkvalitetsmedvetande inom bostadsproduktionen. De erfarenhetersom kommer fram genom bl.a. byggnadsforskning,utvecklingsprojekt och det normala bostadsbyggandet måstegivetvis tas till vara och spridas i erforderlig omfattning.Såväl byggforskningsrådet som har också till uppgiftatt verka och ta initiativ på detta område. Ävenbranschorganisationer har ett ansvar för att kvalitetsaspekternai byggandet bevakas. Initiativ har också tagitsför att sprida kunskap om bra utföranden av bostadens olikafunktioner. Genom en överenskommelse mellan och SvenskByggtjänst utarbetas en serie skrifter underbenämningen Byggvägledningar som är avsedda att bl.a. återgeexempel på goda lösningar på PBLs olika egenskapskrav påbyggnader.Frågan om utformningen av de kvalitetskrav som ställs genomPBL och de nybyggnadsregler som trädde i kraft den 1 januari1989 diskuterades även föregående år av utskottet (se1989/90:BoU3). Enligt den uppfattning som utskottet då gavuttryck för torde PBL och nybyggnadsreglerna ha givits en sådanutformning att kvalitetskraven i byggandet kan tillgodoses irimlig omfattning. Nybyggnadsreglernas utformning medfunktionskrav i stället för detaljkrav gör emellertid attansvaret för att förverkliga det kvalitetstänkande som PBL geruttryck för till stor del faller på byggherrar ochbyggnadsnämnder. Detta förhållande understryker ytterligarevikten av löpande erfarenhetsåterföring och kunskapsspridning.Det kan givetvis inte uteslutas att de kvalitetskrav på bostädersom ställs i PBL med tillämpningsföreskrifter i olika avseendenframgent kan behöva utvecklas eller förtydligas. mening finns emellertid inte underlagför en begäran om en generell översyn av nybyggnadsreglernaskvalitetskrav. Reglerna har ännu varit i kraft endast en korttid. har också till uppgift att följanybyggnadsföreskrifternas tillämpning. Med hänvisning till detanförda anser utskottet inte att motion Bo525 (s) bör föranledanågon åtgärd.I motion 1989/90:Bo423 (fp) yrkande 15 föreslås atttillämpningen av den nya byggnormen skall följas för att utrönaom den inneburit en minskning av detaljregleringen av byggandet.Motionärerna anför också att det bör vara möjligt att genomföras.k. fribyggen.Utskottets inställning i frågan om s.k. fribyggen harredovisats ovan. Vad gäller behovet av att fortlöpande följatillämpningen av nybyggnadsreglerna ingår detta som redanframhållits i uppgifter. Det aktuella motionsyrkandetkan mot denna bakgrund avstyrkas.4.3 Hörselslingor i offentliga lokalerI fyra motioner diskuteras vilka krav på hörselslingor ioffentliga lokaler som bör ställas. Hörselslingor -- ävenkallade teleslingor -- är en installation som på ettstörningsfritt sätt kan överföra ljud till personer med olikatyper av hörapparater. I motionerna beskrivs den betydelse somhörselslingorna har för hörselskadades möjligheter att följat.ex. predikningar, föredrag och debatter i offentliga lokaler.Motionärerna har uppmärksammat att ett uttalat krav påteleslingor i samlingslokaler försedda med högtalaranläggningari SBN 1980 inte återfinns i nybyggnadsreglerna. Dessa ansesdärigenom inte ge byggansvariga tillräcklig vägledning om vadkravet på tillgänglighet i offentliga lokaler innebär vad gällerhörselskadade. Yrkandena i de fyra motionerna, 1989/90:Bo504(fp), 1989/90:Bo514 (s), 1989/90:Bo520 (fp) och 1989/90:Bo531(mp), går ut på att bör göra ett tillkännagivande medinnebörden att nybyggnadsreglerna bör revideras så att kravet påhörselslingor klart framgår.Som flera av motionärerna har uppmärksammat är en avgrundtankarna med PBL och dess tillämpningsföreskrifter attställa funktionskrav snarare än att anvisa detaljerade tekniskalösningar. Ansvaret för att funktionskraven tillgodoses genom eni det enskilda fallet lämplig lösning har därigenom i störreutsträckning än tidigare kommit att ligga hos kommuner ochbyggherrar. Detta innebär dock inte att kraven i PBL påbostäders och lokalers tillgänglighet och användbarhet förpersoner med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga är lägreställda än i tidigare lagstiftning. Tvärtom innebär PBL attkraven enligt den tidigare gällande byggnadsstadgan har förtsöver till den nya lagen och dessutom i vissa avseenden skärpts.I den nu aktuella frågan får detta anses innebära att kravet påatt hörselskadade skall kunna delta i verksamheten isamlingslokaler ligger fast även om inte formuleringarna frånSBN 1980 om teleslingor finns kvar. I denna liksom i andrafrågor om bostäders och lokalers tillgänglighet och användbarhetför olika grupper av handikappade bör avsaknaden av detaljeradeföreskrifter ses som en öppenhet för nya tekniskalösningar och en möjlighet till lokalt anpassade lösningar.Enligt utskottets mening kvarstår således kravet på attsamlingslokaler skall vara tillgängliga och användbara förhörselskadade. Nybyggnadsreglerna får i detta avseende såledesinte anses innebära någon uppluckring i förhållande till SBN1980. De farhågor som kommer till uttryck i motionerna, om attden tekniska förändringen av byggnormernas utformning i denaktuella frågan kan innebära att kravet på hörselslingor kankomma att eftersättas, ger emellertid anledning till viss oro.Nybyggnadsreglerna har visserligen i stor utsträckning utformatssom funktionskrav men på vissa områden, bl.a. vad gällersäkerhets- och hygienkrav, är anvisningarna mer detaljerade. Detkan inte uteslutas att det finns vissa andra områden där ettförtydligande av nybyggnadsreglernas innebörd kan behöva göras.Enligt bostadsutskottets bedömning kan kravet på tillgänglighetoch användbarhet för hörselskadade vara ett sådant område. Detbör således övervägas på vilket sätt man bör utforma reglerna såatt detta krav verkligen efterlevs. Som motionärerna anför kanen möjlig lösning vara att reglerna klart anger i vilka typer avlokaler som hörselslingor eller annan lämplig tekniskhörselutrustning erfordras. Det bör ankomma på regeringen attnärmare överväga denna fråga.Vad utskottet ovan med anledning av motionerna 1989/90:Bo504(fp), 1989/90:Bo514 (s), 1989/90:Bo520 (fp) och 1989/90:Bo531(mp) anfört om kravet på hörselslingor i offentliga lokaler börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.I ytterligare en motion, 1989/90:Bo516 (fp), diskuterassvårigheterna för hörselskadade att ta del av olika offentligaaktiviteter. Enligt motionären är det mycket vanligt atthörselslingor installerade i samlingslokaler inte fungerar ellerfungerar endast med stora störningar. Med hänvisning till dettaförhållande hemställs i motionen "att begär attregeringen tillsätter en utredning om hurfunktionsdugligheten hos hörselslingor för hörselskadadelämpligen skall kunna kontrolleras, givetvis dock utan annankostnad för det allmänna än vad själva utredningen kan komma attkosta".De krav på tekniska installationer m.m. som ställs ibyggnadslagstiftningen på nya byggnader bör givetvis uppfyllasäven efter det att byggnaden tagits i bruk. Vad gäller kraven påatt byggnader skall vara tillgängliga och användbara förpersoner med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga anges iPBL (3 kap. 13 §) att anordningar som avser att tillgodose dessakrav skall hållas i stånd. Obligatoriska återkommande kontrollerav installationernas funktion förekommerpå områden med stor betydelse för främst säkerheten(brandinstallationer, hissar). Andra typer av installationerförutsätts hållas i skick av resp. fastighetsägare utan någonkontroll från samhällets sida. Det kan givetvis anföras skäl föratt samhällets ansvar på detta område bör utvidgas.Bostadsutskottet anser dock att andra åtgärder i första hand börprövas. Vad gäller den aktuella frågan om hörselslingornasfunktion bör fastighetsägarna kunna påverkas att i högre grad tasitt ansvar genom att brister påpekas av enskilda,intresseorganisationer samt olika berörda myndigheter. Utskottetanser sig däremot inte ha underlag att förorda att det tillsättsen särskild statlig utredning om kontroll av hörselslingor ivissa samlingslokaler. Det kan dock inte uteslutas att ävenfrågan om hörselslingornas funktion i befintlig bebyggelse kankomma att uppmärksammas i samband med de ovan förordadeövervägandena om utformningen av kravet på hörselslingor i . Motion 1989/90:Bo516 (fp) avstyrks medhänvisning till det anförda.4.4 Källsortering av soporRegler för att underlätta källsortering av sopor har som ovanbeskrivits (se avsnitt 3.3) tidigare varit föremål föröverväganden i bostadsutskottet. Även års allmännamotionstid har denna fråga tagits upp i flera motioner. I motion1989/90:Bo314 (fp) yrkande 2, med motivtexten i motion1989/90:Jo880, förordas att källsortering av sopor börunderlättas genom att bostäder vid ny- och ombyggnad förses medutrymmen för förvaring av utsorterat avfall. Enligt motion1989/90:Bo537 (mp) -- motiveringen återfinns i motion1989/90:Jo819 -- bör byggnormen ses över i syfte att underlättalångtgående källsortering. Både vid ny- och ombyggnad börbostäder och soprum planeras med tanke på källsortering. Ettmotsvarande förslag om att byggnormerna bör kräva enlägenhetsutrustning som möjliggör källsortering återfinns även imotion 1989/90:Bo553 (s).Riksdagens behandling av frågan om källsortering av soporhösten 1988 (se 1988/89:BoU1 s. 10) innebar i princip ettställningstagande för den i de nu aktuella motionerna förordadelösningen. gjorde etttillkännagivande med innebörden att nybyggnads- ochombyggnadsreglerna till PBL skall utarbetas så att det blirmöjligt att med hävdande av reglerna ge bostadshusen en sådanutformning att källsortering av sopor underlättas. Regeringenhar därefter uppdragit åt att inkomma med förslag tilländrade byggregler m.m. Enligt vad utskottet erfarit avserboverket att presentera sitt förslag i frågan.Med hänvisning till tidigare fattat riksdagsbeslut ombyggnormer för källsortering av sopor och pågående beredninganser utskottet att någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida inte är påkallad. förslag i fråganbör avvaktas. De aktuella motionerna 1989/90:Bo314 (fp) yrkande2, 1989/90:Bo537 (mp) och 1989/90:Bo553 (s) kan mot dennabakgrund avstyrkas.I motion 1989/90:Bo507 (s) påtalas de rörelsehindradesproblem vid källsortering av sopor. Motionärerna hänvisar tillatt källsortering ofta sker i fristående med trappstegupp till sopinkastet. föreslås av detta skäl begäraatt uppdrag angående källsortering av sopor även skallinnefatta tillgängligheten för funktionshindrade.De krav som ställs på tillgänglighet för funktionshindrade iPBL med tillhörande nybyggnadsregler innefattar såväl denenskilda bostaden som olika komplementutrymmen. Beträffandeavfallsutrymmen till bostäder anges klart i nybyggnadsreglernaatt dessa skall kunna nås av en person i rullstol. Detta kravfår även anses omfatta de fall då avfallshanteringen sköts genomkällsortering.