bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — och den västeuropeiska integrationen 1990/91UU8InnehållsförteckningMotionerna2I. och den europeiska utvecklingen10Inledning10Samarbetet --EFTA-EG14Sveriges vidare Europasamarbete18II. Rättsliga och institutionella frågor23III. Handeln med industrivaror27Handelspolitik och frågan om tullunion27Tekniska handelshinder30Kärnkraft32Konsumentfrågor33IV. Medborgarnas Europa35Personers rörlighet, passunion35Arbetsmarknadspolitiska frågor37Jämställdhet39Utbildningsfrågor41V. Ekonomisk politik, kapitalrörelser, skatter43VI. Jordbruk, livsmedel49VIII. Massmedia och kultur53X. Närings- och regionalpolitiska frågor56XI. 1989/90:Fi207 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jordbrukspolitiken icke skall anpassas tillEG.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:U533.1989/90:U501 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande svensk säkerhetspolitik i ett förändratEuropa,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att klargöra vilja att sålångt vårt säkerhetspolitiska oberoende tillåter delta i deteuropeiska samarbetet på ett med medlemsländer likvärdigt sätt.1989/90:U502 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en grupp som skall bevakajämställdhetsaspekterna vid harmoniseringen till EG.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:A802.1989/90:U503 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående stegvis anslutning till Europeiskagemenskapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de riktlinjer som bör gälla för den fortsattaEES-processen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående europeisk passunion,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående gemensam europeisk arbetsmarknad,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående framtida tullunion,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående svensk medverkan i EEA,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående analys av förutsättningarna för svensktmedlemskap i /90:U504 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attnuvarande grundregler för industrins råvarukostnadsutjämning medanpassning till EG skall bibehållas oberoende av ursprungsland.1989/90:U506 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen skall tillsätta en särskildarbetsgrupp för frågan om EG och den offentliga sektorn,2. att som sin mening ger regeringen till känna att deni yrkande 1 föreslagna arbetsgruppen i huvudsak skall bestå avkvinnor.1989/90:U509 av m.fl. (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omSveriges deltagande i EG:s kultursamarbete.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Kr256.1989/90:U512 av m.fl. (v) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attalkoholpolitiken skall undantas från EG-förhandlingarna.1989/90:U513 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkooperativ utveckling och konsumentinflytande i Europaperspektiv.1989/90:U515 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att detkrävs en ny alleuropeisk inriktning av den svenska Europapolitiken ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär att skall verka förett alleuropeiskt parlament organiserat av ,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom EFTA skall verka för att EFTA prioriterar samarbetet medöstra framför EG och även verka för att de östeuropeiskastaterna som så önskar ges tillträde till EFTA,4. att hos regeringen begär att inom EFTA skallverka för att riva upp beslutet om godkännandet av den s.k. Cassis DeDijon-principen, dvs. att om en vara är tillåten i ett land äger denrätt att exporteras till alla övriga länder inom EES-området,5. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall verka mot att EFTA-länderna utan översättning ochdebatt skall godkänna EG:s redan beslutade regelverk (acquiscommunautaire),6. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall avvisa krav på tullunion mellan EG och EFTA och istället förorda frihandelsavtal,7. att hos regeringen begär att denna tillEG-kommissionen, och framför attSverige inte kan godta försämringar när det gäller miljön,arbetsmiljön, konsumentskyddet, den generella välfärdspolitiken,fackliga rättigheter, jämlikheten mellan kvinnor och män samt detdemokratiska inflytandet,8. att uttalar att icke kan delta i denekonomiska och monetära unionen, då denna strider mot varje statsrätt att själv bestämma grundläggande delar av sin ekonomiska ochmonetära politik.1989/90:U516 av och () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp bestående avenbart kvinnor med uppgift att analysera vad en harmonisering med EGkommer att innebära för kvinnornas situation i Sverige.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:A817.1989/90:U518 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om formerna för europeisk samverkan,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vidgat EFTA-arbete att omfatta även samarbetemed utomeuropeiska ekonomiska marknader,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av och formerna för det europeiskaekonomiska samarbetet (EES),9. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om formerna för informationsutbyte och kontakter iövrigt mellan regering och riksdag rörande förhandlingarna mellanEFTA och EG,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av det fortsatta arbetet iESK-processen rörande det andra huvudområdet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inrättande av en europeisk kulturfond,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om planering av jordbruksproduktion som kangarantera en långsiktigt uthållig folkförsörjning i hela Europa.1989/90:U519 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör ta på sig en aktiv brobyggarrollmellan öst och väst i syfte att bygga nya all-europeiskasamarbetsmodeller utan rötter i det tudelade ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom EFTA bör ta initiativ till attinbjuda demokratiska Östeuropastater till medlemskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom EFTA bör ta initiativ till attbereda möjlighet att aktivt medverka som observatör,associerad eller medlem i EFTA,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör satsa på att utveckla ECE till enännu starkare bas för all-europeiskt miljösamarbete än redan ärfallet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att samarbete med EG bör fortsätta inomfrihandelsavtalets ram i syfte att förbättra för människor attstudera, resa, arbeta och forska fritt,8. att som sin mening ger regeringen till känna att detnuvarande förhandlingsarbetet med syfte att göra till ettbihang till EG måste upphöra.1989/90:U520 av Per () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om harmonisering av de svenskahastighetsbegränsningarna med vad som kommer att gälla inom EG,2. att begär att regeringen återkommer till riksdagenmed en tidsplan för införandet av till EG anpassadehastighetsbegränsningar.1989/90:U521 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de i motionen citerade, negativa socialaverkningar som enligt regeringens årsrapport om det europeiskasamarbetet befaras bli en följd av EG-anpassningen icke är ett prissom är berett att betala för EG-anpassning,2. att hos regeringen begär besked om exakt vilkenarbetslöshetsnivå den anser vara ett rimligt pris att betala förEG-anpassning,3. att som sin mening ger regeringen till känna attEG-anpassningen icke får leda till en försvagning av den aktivasvenska arbetsmarknadspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige icke kommer att anpassa sig till någon gemensamalkoholskattesats tillsammans med EG,5. att som sin mening ger regeringen till känna attEG-anpassningen icke får leda till någon försvagning avjämställdheten och kvinnors rätt och möjlighet till förvärvsarbete,6. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige icke kommer att frånhända sig sin oinskränkta rätt att självtfatta beslut om läkemedelsfrågor utan att dessa underställs EG ellerannat överstatligt organ,7. att som sin mening ger regeringen till känna attfolkpensionen skall förbli en medborgerlig grundrättighet för allasvenska medborgare,8. att som sin mening ger regeringen till känna att densvenska, generella socialförsäkringsmodellen inte får offras förEG-anpassningens skull.1989/90:U522 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med vapen,2. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med kärnteknik,3. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med miljöfarligtavfall,4. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med länder iförhållande till vilka lagstiftat om bojkott,5. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet ej omfattar harmonisering avradio-TV-verksamheten,6. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej medger anslutning av till EMS,7. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering avsocialförsäkringssystemet,8. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering av asyl- ochvisumregler,9. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering avlagstiftningen beträffande medbestämmande för löntagare i aktiebolag,10. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmonisering avutbildningssystemets läroplaner,11. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG inte omfattar jordbruket,12. att som sin mening ger regeringen till känna attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar medlemskap i eller annanorganisation med överstatliga befogenheter, t.ex. EES,13. att som sin mening ger regeringen till känna attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar accepterande av CassisDijon-principen,14. att som sin mening ger regeringen till känna attvarje EG-regel eller annan lag som avses införlivas med det svenskaregelverket måste föreläggas som proposition på svenskaspråket i vanlig ordning för utskottsbehandling, kammardebatt ochbeslut,15. att som sin mening ger regeringen till känna att"osmos" ej är en godtagbar ersättning för verkligt medinflytande förSverige inom ramen för varje eventuellt avtal om gemensamtbeslutsfattande med EG,16. att som sin mening ger regeringen till känna att detej ingår i förhandlingsmandatet med EG att ingå avtal som kräverändring av den svenska grundlagen för att kunna bli gällande iSverige,17. att hos regeringen begär omedelbara åtgärder för atttillgodose att "allt relevant material" angående EG-anpassningen utandröjsmål eller hinder görs tillgängligt för EFTA-delegationensmedlemmar, i enlighet med tidigare fattat riksdagsbeslut med dennainnebörd.1989/90:U523 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att det förtäckta samarbetetmellan och EG:s s.k. EPS upphör,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inte skall ingå i en gemensamvapenmarknad med EG,3. att som sin mening ger regeringen till känna attanslutning till eller harmonisering med 113 § voreoförenligt med trovärdig neutralitetspolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna attanslutning till eller harmonisering med Kol- och stålunionens 59:3 §vore oförenligt med en trovärdig neutralitetspolitik,5. att som sin mening ger regeringen till känna att enanslutning till eller harmonisering med Euratoms 52:1 § voreoförenligt med en trovärdig neutralitetspolitik,6. att som sin mening ger regeringen till känna att enanslutning eller harmonisering med 75 § vore oförenligtmed en trovärdig neutralitetspolitik.1989/90:U529 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attkonsumentintresset skulle gynnas av ett svenskt medlemskap i återfinns i motion 1989/90:L717.1989/90:U530 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhandikappfrågornas betydelse i förhandlingar med EG.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So296.1989/90:U531 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omEG-bestämmelser.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:T629.1989/90:U532 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall bibehålla full frihet att självt bestämma över sinvisumpolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inte kommer att ändra de grundlagsregler som förbjuderutvisning av svenska medborgare eller att någon berövas sitt svenskamedborgarskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inte skall frångå gällande nordiska konventioner om nordiskamedborgares inrese-, uppehålls- m.fl. personliga rättigheter iSverige,4. att hos regeringen begär en redovisning avEG-anpassningens följder för dataintegriteten.1989/90:U533 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att EG-anpassning av näringslivet riskerar attleda till handelskrig och massutslagning av företagsenheter, 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskattaskall bestå,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall bibehålla oinskränkt rätt attsjälvt besluta om regionalpolitiskt stöd utan att detta skall behövaunderställas EG:s eller annat överstatligt organs godkännande.1989/90:U541 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alkoholfrågan i diskussionen kring ett närmande till EG.1989/90:U542 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att enförsämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, ett sämre konsumentskyddeller en urholkad arbetsmiljö är pris som inte är berett attbetala för att uppnå EG-anpassning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen refererats från EG:s egen miljöutredning om risken för attEG:s inre marknad leder till betydande ökningar av allvarligamiljöproblem,4. att som sin mening ger regeringen till känna attförsenad avveckling av freoner på grund av EG-anpassningen sompåpekats av inte kan godtas,5. att som sin mening ger regeringen till känna att deav energi- och påpekade skillnaderna mellanSverige och EG, bl.a. när det gäller miljömotiverad gränskontroll,kontroll av avgasrening och svavelutsläpp, inte får utjämnas genomatt sänker sina krav,6. att som sin mening ger regeringen till känna att deskillnader i bl.a. barnsäkerhet mellan och som påtalats avenergiverkschefen och icke får utjämnas genom attsvenska säkerhetskrav sänks eller planerade skärpningar försenas,7. att som sin mening ger regeringen till känna att deskillnader i arbetarskyddet mellan och som påvisats avarbetarskyddsstyrelsen icke får utjämnas genom att svenskasäkerhetskrav sänks eller planerade skärpningar försenas,8. att som sin mening ger regeringen till känna att deskillnader i livsmedelsnormerna mellan och EG som påvisats avlivsmedelsverket icke får utjämnas genom att svenska normer försvagaseller planerade skärpningar försenas,9. att som sin mening ger regeringen till känna attEG-anpassningen inte får medföra en ökning av lastbilstrafiken,10. att som sin mening ger regeringen till känna att deav planerade investeringarna i bärighetshöjande åtgärdersom motiveras av EG-anpassning icke skall genomföras,11. att som sin mening ger regeringen till känna attEG-anpassningen inte får leda till försening av den beslutadekärnkraftsavvecklingen,12. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige icke i något avseende skall ingå i en gemensam kärntekniskmarknad med EG,13. att som sin mening ger regeringen till känna att deskillnader mellan och beträffande kemikaliekontrollen somkartlagts av KEMI icke får utjämnas genom att svenska normerförsvagas eller att planerade skärpningar försenas.1989/90:U544 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att dennu klart skall upplysa EG om att vid en anpassning intekommer att tillämpa de prisnivåer som är aktuella inom EG,2. att som sin mening ger regeringen till känna att dennu klart skall upplysa EG om att inte kommer att ändra sinsocialt motiverade alkoholpolitik vid en anpassning till EG.1989/90:U546 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagenbeslutar om att den pågående EG-harmoniseringen inte får leda tillatt skatterna på alkoholhaltiga drycker sänks.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So318.1989/90:U547 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skillnaden mellan kapitalets och människorsfrihet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvidgning av den gemensamma nordiskamarknaden till EG och EFTA-länderna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om radikalt förbättrade möjligheter till studier iandra länder.1989/90:U548 av m.fl. (v) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omSveriges relationer till EG och övriga Europa.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fi212.1989/90:U549 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att de svenska alkoholpolitiska principerna upprätthållsvid förhandlingar med EG.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So321.1989/90:U550 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts rörande svensk medverkan i Erasmusprojektet.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ub758.1989/90:U552 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att harmoniseringen till EG:s inre marknad skallupphöra med omedelbar verkan,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:L722.2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna att samhället måste kunna garantera atttillräckliga resurser satsas på att säkra en stark konsumentmakt ochatt denna garanti uttrycks i grundlag.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:L722.1989/90:U554 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om observatörsstatus i Europaparlamentet.1989/90:U657 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt medlemskap i . och den europeiska utvecklingenInledningVåren 1989 antog ett betänkande om och denvästeuropeiska integrationen (1988/89:UU19), i vilket målen fastslogsför pågående och förestående kontakter med EG. Efterytterligare av sonderingar och explorativa samtal mellan EGoch EFTA inleddes formellt de EES-förhandlingar vilka förnärvarande befinner sig i en intensiv fas.Under det som gått sedan utskottet senastbehandlade förhållande till den västeuropeiska integrationenhar de politiska förhållandena i förändrats i grunden.Den lika dramatiska som positiva utvecklingen under l989 och l990har på en med historiska mått skapat förutsättningar för enkvalitativt ny europeisk samarbetsordning, vilken inte längre präglasav ideologiska och säkerhetspolitiska motsättningar mellan öst ochväst. De starkaste symbolerna för den snabba utvecklingen ärBerlinmurens fall och enande i oktober1990.Flera länder i har genomfört övergångentill ett demokratiskt styrelseskick, bekräftad i allmänna val, ochtill ett samhälle baserat på medborgerliga fri- och rättigheter.Oklarheter om hur långt dessa förändringar nått finns dock ännu ivissa länder. De nya demokratierna strävar efter att förvandla sinaekonomier till öppna, marknadsorienterade system baserade på ettbetydande inslag av privat näringsliv och på integration i detinternationella ekonomiska samarbetet. Samtliga länder eftersträvarockså nära anknytning eller tillträde till de västeuropeiskasamarbetsstrukturerna.Den sovjetiska militära närvaron i och Ungernhåller på att avvecklas och kommer enligt nuvarande tidtabell attupphöra före mitten av . Förhandlingar mellan ochSovjetunionen om ett sovjetiskt trupptillbakadragande är förestående.För de sovjetiska styrkorna i östra delen av det enade Tysklandgäller en tidsfrist till 1994, då tillbakadragandet därifrån senastskall ha avslutats. har emellertid i praktiken redanupphört som militär organisation.Dessa genomgripande förändringar har sitt främsta ursprung i decentral- och östeuropeiska folkens aldrig uppgivna strävan att självafå bestämma över sin framtid. Men att utvecklingen kunnat gå såsnabbt och med så få våldsamheter beror ytterst på att det även iSovjetunionen pågår reformsträvanden, vilka -- ehuru från ett långtmera komplicerat utgångsläge -- också ytterst syftar till att befrialandet från den stagnation som är en följd av dess totalitära arv.Den pågående demokratiseringen och den beslutade övergången tillmarknadsekonomi skall enligt reformplanerna leda till att ocksåSovjetunionen öppnas och integreras i såväl det ekonomiska sompolitiska internationella samarbetet. Den sovjetiska utrikespolitikenhar genomgått en väsentlig förändring som bygger på en omvärdering avlandets säkerhetspolitiska intressen. Landets ledning inser att detkalla krigets polarisering och internationellaisolering inte gav någon ökad säkerhet, och att deltagandet ikapprustningen hotade att helt undergräva den sovjetiska ekonomin.Internt pågår också i djupgående socialaförändringsprocesser. Med fria val i delrepublikerna haren helt ny kategori ledare stigit fram som klart tar avstånd från dengamla samhällsmodellen. Ehuru delvis starka nationella motsättningarkommit till ytan och ekonomin försämrats ytterligare i takt med attdet gamla systemet upplöses, ter sig en återgång till dettraditionella sovjetiska systemet som utesluten.På västsidan har den inledningsvis avvaktande inställningen tillden sovjetiska ledningens nya politik allmänt kommit att ersättas aven aktiv strävan att underlätta och bidra till den inleddaomdaningen. Ett betydande tekniskt och finansiellt bistånd på långsikt håller på att utformas. Den s.k. G 24-gruppen, som samordnatdetta arbete, har blivit ett forum där samtliga berörda länder kunnatsamarbeta. Omfattande bilaterala krediter har beviljats av främstTyskland men även av andra ledande västmakter, och en Europeisk bankför återuppbyggnad och utveckling har etablerats.NATO-länderna har vid toppmötet i förklarat sigberedda att omformulera sin hittillsvarande militära doktrin som svarpå de sovjetiska trupptillbakadragandena. NATO-länderna har därtillförklarat att de generellt önskar ersätta den tidigare motsättningentill medlemmar med nya samarbetsrelationer. VidNATO-toppmötet uttalades också att ESK, konferensen omsäkerhet och samarbete i , borde spela en mer framträdande rollpå en rad områden. Motsvarande önskan har lika klart deklarerats avövriga ESK-stater.Flera olika faktorer har bidragit till att ge den europeiskautvecklingen dess dynamik.