bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Vidare kanfastighetspriserna variera för den enskilda fastigheten ochförvisso också över regioner och över tiden.En intressant slutsats som jag kom till när jag räknade på dethär var att man i det här systemet gynnas av en hög inflation.Det tycker jag är en ganska olycklig lösning avbostadsfinansieringen. Den bör gynnas av en låg inflation ochinte av en hög.Osäkerheterna leder naturligtvis till att beslut ominvesteringar påverkas. Det gäller både privatpersoner ochbostadsföretag, som producerar flerfamiljsfastigheter. Det finnsockså en betydande osäkerhet om statsfinanserna på litet sikt.Osäkerheten för privatpersoner återverkar ju på statsfinanserna.En tredje faktor som jag vill peka på är att systemetförutsätter att man skjuter sparandet framåt i tiden. Som flerahar varit inne på tidigare är det naturligtvis bra för bankernaoch för kreditmarknaden -- det är ju väldigt förmånligt att fåen ökning av volymerna på kreditmarknaden. Jag har inte räknatpå hur mycket volymerna kommer att öka, men det blir medbetydande belopp som kreditmassan måste öka.Det här systemet innebär naturligtvis, som också har visats idet material som har delats ut, bl.a. på presskonferensen, attskulden ökar över tiden på mellan tio och tjugoår, beroende på vilka antaganden man gör. Skuldökningen ärnaturligtvis nominell -- realt sett innebär det väl, i varjefall enligt vad jag har kunnat räkna ut, en viss minskning, mendet är ändå nominellt sett en ökning.Ser vi då på hushållen som helhet finner vi att det finnsandra system som har samma effekt -- jag tänker då närmast påstudielånen. Min slutsats är att två akademiker med studielånoch inte alltför lysande framtidsutsikter nog skall akta sig föratt köpa ett hus finansierat med räntelån. Det kommer de inteatt klara av. Räntelånet tillsammans med studielånen välter ettskuldberg framför många familjer.Jag skulle önska mig att man i stället för att diskutera hurkostnaderna i bostadspolitiken skall döljas genom att man påolika sätt minskar på utgifterna eller skjuter dem framåt villediskutera hur man egentligen skall lösa problemen med att vilitet för snabbt och för unga flyttar in i för stora bostäderoch att vi definitivt har för litet eget kapital när vi köperhus. Därtill kommer att omsättningen på bostadsmarknaden ärmycket låg, alltför låg för att man skall kunna långsiktigt lösabostadsproblemen, för att nu beröra också dem. Det är därför medviss förvåning som jag har noterat att det föreslagna systemetinte innehåller något egentligt förslag om hur man skall öka detegna kapitalet, dvs. hur man skall öka sparandet, och ökarörligheten på marknaden.Sparbanksföreningen var inte helt negativ till omläggningenfrån dagens system till ett räntelånesystem, men med tanke på deosäkerheter som finns är jag övertygad om att man måste ha någotslags kontrollstationer och någon speciell bevakning av vad somhär händer. Dessutom måste man vara medveten om -- detförutsätter jag att alla i bostadsutskottet är -- att definansiella problemen för en familj är tidsmässigt kortsiktiga;det är när man köpt ett hus som problemenfinns. Det skulle möjligen kunna ge upphov till någradiskussioner.Bertil : Många av de synpunkter som här harframkommit har vi redan från början haft. Osäkerheten är storför långivaren, och för den som skall bygga en villa på landetär osäkerheten för framtiden utomordentligt stor. Det harhävdats att månadskostnaderna inte skulle stiga.Nu verkar det som om det ändå skulle bli så, även under deförsta åren, i vissa fall. Min fråga är: Totalutgiften för etthus under dess livstid kommer väl ändå att bli ganska mycketstörre? Man skjuter alltså fram de kostnader som man ändå har --är det rätt uppfattat?Göran : Det är helt rätt uppfattat. Som jag sadeförsöker man dölja kostnaderna genom att hålla utgifterna nere ibörjan, men kostnaderna finns ju, och måste de blisynliga. De kommer med ränta i efterhand.Jan : Jag måste börja med att säga att det här nogär det mest intressanta avsnittet . De beslut viskall fatta här i kommer ju att påverka människor sombor på olika sätt och deras avvägningar och bedömningar när detgäller olika typer av boende. Jag förutsätter att vi får kopiorpå de overheadbilder som vi har sett.Först en kommentar med anledning av det som står längst ned pås. 9 i propositionen, nämligen att även kreditpolitiska skältalar för den här omläggningen. Där tar man upp tre skäl. De är:1. att främja konkurrensen på kreditmarknaden -- okej, det kanjag ställa upp på;2. att stimulera ökat sparande inom bostadssektorn -- det görden nog trots allt inte, har vi hört här, och3. att ge en ökad räntekänslighet hos låntagarna -- det kanskeden inte heller gör; vi har här hört att ett högt inflationslägegynnar dem som bor i hus.Nu har gått åt till att se på kreditinstitutensroll och se det från olika organisationers synpunkter. Men omfamiljen funderar på att skaffa sig en större bostad ärdet då tydligen svårt att få familjen att förståfinansieringssystemet för ett eget hem. Hur tror ni, som jagmisstänker kommer i kontakt med många kunder, att familjentänker när det gäller alternativet att gå in i ett boende därdet är massor med osäkerhet och där det finnsrisk för att man hamnar i en skuldfälla? Tror ni att intressetatt ge sig in på egnahemsmarknaden kommer att minska betydligteller kommer det att förbli ungefär oförändrat?Pia : Jag tror att efterfrågan på nybyggda småhuskommer att sjunka och att de äldre husen kommer att öka iattraktivitet.Björn : Jag vill bara kommentera frågan om detotala utgifterna för huset under husets hela livslängd. Ärhuset kvar i samma ägares hand och tar man fulla räntelån,vilket inte alls är något obligatorium i systemet, blirutgifterna uppenbarligen högre. Det är inte det som är denriktigt normala situationen här i landet. Det köps faktisktockså begagnade hus. När man köper ett begagnat hus och det harett räntelån är frågan närmast vem det är som skall ta vinstenav husets nominella prisökning när det gäller marknadspriset --om staten skall dela den med ägaren av huset. Men när detgäller utgifterna för den som köper huset i andra hand ärresultatet alldeles oförändrat.Bertil : Kort kommentar: I klartext betyderdetta att du bortser från eller tänker bort att människor villbygga nya hus. Det man inriktar sig på är att köpa begagnade.Nyproduktionen kommer att minska drastiskt.Björn : Nej, inte alls. Men i förslaget lyfts detju t.o.m. fram som en poäng att det blir dyrare när huset är och äldre, därför att det blir mer likvärdiga kapitalutgifterför hus av olika ålder när också de husen får återbetala sinaräntelån.Ordföranden : En sista fråga till er somfamiljeekonomer: Hur ser ni på familjeekonomiernas utvecklingframöver med skatteomläggningen kopplad till det härbostadsfinansieringssystemet -- finns det möjligheter atthushållen kan bära finansieringen av bostadssubventionerna ocksåefter skatteomläggningen? Vad kalkylerar ni med -- hur storandel av familjeekonomin går till boendet framöver? Kommer detatt bli mer eller kommer det att bli mindre?Pia : Den oro jag känner gäller för det första hurman skall klara av att köpa nyproduktion ute i landet, därkanske värdeökningen inte följer inflationen. För det andragäller den skillnaderna mellan olika generationer. Det blirsvårt för unga hushåll att klara både ekonomin ochboendefinansieringen. Vi vet ju att boendekostnaderna kommeratt ta en större del av hushållens utgifter . I ochför sig kommer de flesta att klara det, eftersom vi skall få enförbättrad disponibel inkomst genom skattereformen, men en vissoro känner jag för de unga hushållen, som inte har så högainkomster och därför inte får så stor skattesänkning och som, omde har tur att få en bostad, får en bostad med höga kostnader.Göran : Jag kan tillägga att en normal kostnadsbildför en fastighet är att man i början har väldigt högafinansieringskostnader. När de faller börjar underhålls-ochreparationskostnader i stället att öka. Det gör att för ennormal fastighet med ett normalt annuitetslån blir kostnaderna-- om man tar bort alla subventioner -- inte så fruktansvärtojämnt fördelade över fastighetens livstid utan de jämnas ut. Dehöga finansieringskostnaderna ersätts av reparations-ochunderhållskostnader.Med ett räntelån kommer finansieringskostnaderna att öka övertiden som underhålls-och reparationskostnaderna ökarhelt oberoende av hur fastigheten är finansierad. Det gör bör vara litet betänksam till hur det här kommer att påverkakvaliteten i fastighetsbeståndet.Pia : Jag skulle avslutningsvis vilja passa på attberöra frågan om ökade bostadsbidrag till barnfamiljer. Jagönskar att ni tar med er en fråga från mig, nämligen hur detkommer sig att man tänker sig att ha samma inkomstgräns vare sigdet är en eller två vuxna i familjen. Det innebär kraftigt höjdabostadsbidrag för ensamstående med barn, och det är bra, men detkommer även att vara svårt för barnfamiljer med tvåvuxna som arbetar att få bostadsbidrag.I en familj som kontaktade mig tjänade den enavuxna 9 700 och den andra 12 900. Man sade: Man måste väl ändåräkna oss som en låginkomsttagarfamilj? Familjen har två barnoch har en hyreskostnad på drygt 4 600 . Den familjen harinte heller rätt till bostadsbidrag; man tjänar förmycket.Ordföranden : Då har vi kommit till slutet avden här hearingen. Jag vill tacka alla er som medverkat. Jagtycker att det har varit en mycket intressant dag -- vi har fåttsvar på en mängd frågor, svar som kan vara av stort värde när vii utskottet skall bereda förslaget om ny bostadsfinansiering. Ioch med att vi har det förslaget på bordet har kanske ocksåfrågandet och diskussionen varit inriktade mer på självabostadsfinansieringssystemet än på kostnaderna för boendet iallmänhet under 1991.Jag vill alltså uttrycka ett varmt tack till alla som harkommit till utskottet och svarat på frågor. Jag vill än en gångpåminna om att vi skall försöka göra ensammanställning av denna hearing. Den skall kunna vara färdigungefär i mitten av november.InnehållsförteckningSammanfattning 1Propositionen 1Motionerna 2Utskottets beredning av ärendet 6Utskottet 6Ett nytt bostadsfinansieringssystem 6Lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden 12Investeringsbidrag för bostadsbyggande 13Allmänna krav för statligt stöd i en ny bostadsfinansiering17Skattekompenserande räntebidrag 22Räntelån 23Realräntebidrag 26Statlig kreditgaranti 28Det statliga stödet för beståndet 35Vissa skattefrågor 38Inledning 38Reavinstbeskattningen 38Fastighetsskatten 39Mervärdeskatt på fastighetsområdet 40Övriga skattefrågor 40Vissa ombyggnadsfrågor 41Räntestöd för underhåll m.m. 41Räntebidragstrappan 43Vissa övriga frågor 44Anslag 44Ändring av plan- och bostadsverkets namn 45Hemställan 45Reservationer 501. Avslag på propositionen m.m. (m,fp,c) 502. Lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden m.m. (m)523. Lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden m.m. (c,v)524. Lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden m.m. (fp)535. Införandet av ett investeringsbidrag m.m. (m) 536. Införandet av ett investeringsbidrag (c) 547. Tidsbegränsning av investeringsbidraget m.m. (c) 558. Tidsbegränsning av investeringsbidraget (mp) 569. Förutsättning för investeringsbidrag (fp,c) 5610. Regler för investeringsbidraget (c) 5711. bostadsanvisningsrätt och markvillkoret (m,fp,c)5712. Konkurrensvillkoret och produktionskostnadsprövningen(m,fp) 5913. Allmänna krav för statligt stöd (m,fp,c) 5914. Beslutsordningen i låneärenden (m,fp,c) 6015. Låneunderlaget (m,fp) 6016. Låneunderlaget (mp) 6117. Parkeringsanläggningar m.m. (mp) 6118. Den framtida bostadslåneadministrationen (m,fp,c) 6119. Den framtida bostadslåneadministrationen (mp) 6220. Skattekompenserande räntebidrag (m,fp,c) 6321. Uppskrivningen av nettoräntesatsen, ordningen förfastställande av nettoräntesatsen m.m. och räntelånen i övrigt(m,fp,c) 6322. Uppskrivningen av nettoräntesatsen (c) 6423. Realräntebidraget (m,fp,c) 6524. Realräntebidraget (mp) 6525. Kreditgarantin gentemot långivaren m.m. (m,fp,c) 6626. Kreditgarantin gentemot långivaren (mp) 6627. Statens åtaganden gentemot låntagaren (c) 6728. Det kommunala förlustansvaret (c) 6829. Det statliga stödet för beståndet efter utgången av år1992 (m,fp,c) 6930. Det statliga stödet för beståndet efter utgången av år1992 (m,c) 6931. Det statliga stödet för beståndet efter utgången av år1992 (v) 7032. Reavinstbeskattningens utformning med hänsyn tillräntelånesystemet (m,fp,c) 7133. Fastighetsskattens utformning i räntelånesystemet (m) 7134. Fastighetsskattens utformning i räntelånesystemet (fp)7235. Slopande av fastighetsskatten för de allmännyttigabostadsföretagen (m,fp) 7236. Slopande av fastighetsskatten för de allmännyttigabostadsföretagen (v) 7337. Slopande av uttagsbeskattningen på arbeten i egen regim.m. (m,c) 7338. Slopande av uttagsbeskattningen på arbeten i egen regim.m. (v) 7339. Skattefria avsättningar till reparationsfonder (m,fp,c)7440. Avdrag för reparationer i småhus (m) 7541. Ett system för bosparande (m) 7542. Räntestöd för underhåll (m,fp,c) 7643. Räntestöd för underhåll (mp) 7744. Konsolideringsfondernas storlek (v) 7845. Räntebidragstrappan (m,fp,mp) 7846. Temporär ändring av bokföringslagen (v) 7947. Översyn av bruksvärdesystemet (m,fp,c) 7948. Anslag (m,fp,c) 80Särskilda yttranden 801. Ikraftträdandet av ett nytt bostadsfinansieringssystem(m,fp,c) 802. Ikraftträdandet av ett nytt bostadsfinansieringssystem (v) 813. Låneunderlaget (c) 814. Personliga investeringskonton (c) 82Bilaga 1 Propositionens lagförslag 83Bilaga 2 yttrande 1990/91:SkU2y 86Bilaga 3 utfrågning: Deltagare 96Bilaga 4 utfrågning: Protokoll 97