bet · GE01UbU2 · 1990-11-06 00:00:00 — 1989/90:Ub501 av m.fl. (c) vari yrkas4. att hos regeringen begär en nationell plan förutnyttjande av media för decentraliserad högre utbildningenligt de riktlinjer som anges i motionen.1989/90:Ub530 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kiropraktorutbildningen.1989/90:Ub537 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om breddade kriterier för antagning tillpsykoterapeututbildning. Plan för utnyttjande av media i den högre utbildningenI motion 1989/90:Ub501 (c) yrkande 4 begärs en översyn av denmoderna mediateknikens möjligheter i utbildningssammanhang,resulterande i ett nationellt program för utnyttjande av såvälgamla media -- eterburen radio och TV -- som nya media --framför allt satellit- och kabel-TV, video och bildskivor. Demöjligheter som nya media erbjuder för distribution avutbildning är enligt motionärerna mycket bristfälligtanalyserade för svenskt vidkommande, trots att de varit kändaeller förutsedda sedan lång tid.Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande.Den svenska högskolans organisation karakteriseras av en höggrad av decentralisering. Endast inrättandet av allmännautbildningslinjer regleras genom centrala beslut. Utbudet avlokala linjer och fristående kurser bestäms således uteslutandegenom lokala beslut inom resp. högskoleenhet. Utbildningensnärmare uppläggning och innehåll bestäms likaså lokalt, ävenför sådana allmänna utbildningslinjer där det finns centralutbildningsplan. Vid 1976/behandlades ettförslag av regeringen till riktlinjer för distansundervisningeninom högskolan (prop. 1975/76:110 om radio och television iutbildningsväsendet) samt ett motionsförslag (1975/76:Ub883(fp) yrkande 2) om en särskild organisation förhögskoleutbildning via radio och television enligt samma modellsom . avvisademotionsförslaget och anslöt sig till regeringens förslag, sominnebar att regionstyrelserna fick ansvaret för planeringen avdistansundervisningens omfattning och för samverkanmellan regionerna (UbU 1976/77:8, rskr. Efter attregionstyrelserna avskaffats vilar detta ansvar på varjehögskoleenhet (prop. 1986/87:127, bet. UbU 1987/88:1 s. 13,rskr. 1987/88:1).Utbudet av kurser med beteckningen distansundervisning ärnumera stort inom högskolan (ca 630 fristående kurser och 50linjer). Så gott som samtliga statliga högskoleenheter erbjuderåtminstone någon kurs i denna form, och ett stort antalvårdhögskolor erbjuder främst påbyggnadslinjer i distansform. Isamarbete med Utbildningsradion erbjuder flertaletvårdhögskolor också fristående kurs i omvårdnad.Utbildningsradion samarbetar med samtliga universitet när detgäller den nu pågående 10-poängskursen i engelska, därsatellitsänd TV används för dubbelriktad kommunikation mellanstuderande och lärare.År 1984 bildades en svensk riksförening fördistansundervisning (SVERD). Bland medlemmarna finns såvälenskilda personer som privata och offentligautbildningsanordnare, bl.a. samtliga universitet och praktiskttaget alla högskolor. Föreningen förmedlar kunskaper om vad somsker på detta område i och utomlands dels genom entidning (Per Distans), dels genom konferenser.Inom i pågår /88 ettomfattande projekt för utveckling avdistansundervisningsmetodik. Vidare har iVästerbottens län börjat förbereda ett förslag till ettnorrländskt nätverk för utveckling och införande avdistansöverbryggande teknik i utbildning. hari sin fördjupade anslagsframställning för vuxenutbildningen förbudgetåren 1991/92--1993/94 förordat att regeringen låternärmare pröva möjligheterna att bilda ett resurs- ochutvecklingscentrum för distansundervisning.Utskottet anser det värdefullt att man på så många håll inomden decentraliserade högskoleorganisationen har börjatuppmärksamma nya medias möjligheter i distributionen av högreutbildning. Uppenbarligen medför detta ett behov av samverkanmellan högskoleenheter inbördes och mellan sådana ochUtbildningsradion. Den hittillsvarande utvecklingen ger enligtutskottets mening anledning till optimism när det gällersamverkan på frivillig grund.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1989/90:Ub501 yrkande 4.KiropraktorutbildningI motion 1989/90:Ub530 (fp) föreslås anordnande av en nysvensk utbildningslinje, ledande till legitimation somkiropraktor och med rätt till studiemedel som vid varje annanutbildning. Övergångsvis föreslås att den nuvarande svenskautbildningen, som inte är tillräcklig för legitimation, gesstatlig finansiering så att eleverna slipper bekosta den självasamt att de får studiemedel för denna utbildning.För närvarande pågår genom Nordiska ministerrådets försorg enutredning om möjligheterna till en för de nordiska ländernagemensam utbildning till kiropraktor. Utskottet anser inte attstaten bör finansiera den befintliga svenska utbildningen sominte leder till legitimation.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1989/90:Ub530.PsykoterapeututbildningI motion 1989/90:Ub537 (fp) föreslås breddade kriterier förantagning till psykoterapeututbildning. Enligt motionärerna börskötare och sjuksköterskor som har grundläggande psykiatriskhögskoleutbildning från den och erfarenhetav praktiskt psykiatriskt arbete kunna bedömas behöriga efterviss komplettering, som skall kunna erhållas via överbryggandeindividuella utbildningslinjer i högskolan.Utskottet vill till detta anföra följande.För att vara behörig att antas till den nuvarandepåbyggnadslinjen Utbildning i psykoterapi 60 poäng krävs avlagt psykologexamen eller läkarexamen jämte genomgångenspecialistutbildning i psykiatri eller har utbildning sommotsvarar det s.k. Steg 1 i den äldre utbildningen ipsykoterapi. I samtliga fall krävs att den sökande hargenomgått s.k. egenterapi samt har utfört psykoterapi underkompetent handledning, bådadera i viss angiven omfattning.Dessutom krävs yrkeserfarenhet eftergrundutbildningen.Den s.k. Steg 1-utbildningen (30 poäng) togs bort närpsykoterapiutbildningen i högskolan reformerades . Steg1 hade haft den dubbla målsättningen att dels utgöragrundutbildning för dem som därefter ville fortsätta till Steg2 och få en fördjupad utbildning i psykoterapi, dels utgöra enkompletterande utbildning för dem som önskade vidga sinakunskaper och färdigheter inom sitt yrke till att omfatta ävenpsykoterapeutiskt arbetssätt. Till Steg 1 antogs sökande urmånga yrkesgrupper, bl.a. skötare i psykiatrisk vård ochsjuksköterskor.Sedan Steg 1 avskaffades som utbildningsväg inom högskolanhar skilda landsting själva organiserat motsvarande utbildningsom personalutbildning för vissa av sina anställda. Sådanverksamhet pågår nu inom de flesta landsting och är såledesbetydligt mera spridd geografiskt än högskolanspsykoterapiutbildning, som endast finns i , ochUmeå. kan alltså en del sjuksköterskor och skötare pådetta sätt skaffa sig behörighet att antas tillpsykoterapiutbildning i högskolan.Hälso- och sjukvårdslinjens uppdelning på inriktningar ochutbildningens längd m.m. utreds inomutbildningsdepartementet. Mot denna bakgrund och med hänvisningtill det som i det föregående anförts anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 1989/90:Ub537. beträffande plan för utnyttjande av media i den högreutbildningenatt avslår motion 1989/90:Ub501 yrkande 4,res. (m, fp, c, v)2. beträffande kiropraktorutbildningatt avslår motion 1989/90:Ub530,3. beträffande psykoterapeututbildningatt avslår motion 1989/90:Ub537.Stockholm den 6 november 1990På utbildningsutskottets vägnarLars GustafssonNärvarande: (), (),(), (), BengtSilfverstrand (s), (), (),(), (), (m), (), i (c),(), (), IngegerdWärnersson (s), () och (). Plan för utnyttjande av media i den högre utbildningen(mom. 1)(), (), (), (m), (), MarianneAndersson i (c), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 2börjar med "Utskottet anser" och slutar med "1989/90:Ub501yrkande 4" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det finns en risk att resultaten av denuvarande, spridda insatserna inte når ut till alla delar avhögskolan och att de tekniska resurserna inte utnyttjas fulltut av samma skäl. Erfarenheterna från de insatser som hittillsgjorts att utnyttja moderna media i den högre utbildningen till vara och användas för att utforma ett nationelltprogram för utnyttjande av såväl gamla som nya media. För attinom en överskådlig framtid kunna nå reella resultat, bör docken sådan översyn i första hand koncentreras till den högreutbildningen, där såväl distansundervisningen som användningenav TV och radio har nått förhållandevis långt. Med tanke påfrågans centrala politiska betydelse är det också naturligt attparlamentariker deltar.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1989/90:Ub501 yrkande 4 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande plan för utnyttjande av media i den högreutbildningenatt med bifall till motion 1989/90:Ub501 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,