bet · GE01KU5 · 1990-10-09 00:00:00 — Nationaldagen som helgdag, m.m. 1989/90:K801 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att skall vara helgdag.1989/90:K802 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att blir stadfästsom helgdag.1989/90:K803 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom åtlydnaden av lagen om flagga.1989/90:K806 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att nationaldag i lagstiftning skallregleras som helgdag.1989/90:K808 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring av flagglagstiftningen ienlighet med vad som anförts i motionen.1989/90:K812 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att skallgöras till helgdag,2. att hos regeringen begär utredning om attavskaffa eller flytta någon nu existerande helgdag.1. Nationaldagen som helgdagMotionernaEnligt motionerna K801 av (), K802 av LennartBrunander och (båda c), K806 av GunhildBolander(c) och K812 av m.fl.(m) bör Sverigesnationaldag vara helgdag. I motionerna anförs att nationaldagenunder senare år kommit att uppfattas som en nationell högtidsdagoch att det är naturligt om nationaldagen också gjordes tillhelgdag. Därmed skulle alla få möjlighet att högtidlighålladagen. I motionerna K802 och K806 föreslås att gerdetta regeringen till känna. I motionerna K801 och K812 yrkande1 hemställs att beslutar att nationaldagen skall varahelgdag. I den senare motionen, yrkande2, hemställs attriksdagen hos regeringen begär utredning om att avskaffa ellerflytta på någon nu existerande helgdag. I motiveringen anförsatt arbetstiden annars skulle minska ytterligare, vilket frånnationalekonomisk synpunkt är olyckligt. bör därföruppdra åt regeringen att överväga att någon av de existerandehelgdagarna skulle kunna utgå eller flyttas.Gällande regler och tidigare behandlingRiksdagen antog lagen (1982:269) om flagga(prop.1981/82:109,KU26, rskr. 236) som innehåller reglerom flaggans utseende och den tretungade flaggans användande. särskild förordning (1982:270) ges föreskrifter om vilkadagar som är allmänna flaggdagar. Genom denna reglering erhöllden 6juni författningsbunden reglering som nationaldag.Riksdagen antog 1989 lagen (1989:253) om allmänna helgdagar,som trädde i kraft den 1januari 1990 (prop.1988/89:114,KU29, rskr.250). Den nya lagstiftningen innebar att dedittillsvarande spridda bestämmelser som reglerade de allmännahelgdagarna ersattes med en samlad lag. I lagen regleras endastvilka dagar som är helgdagar i borgerligt hänseende, dvs.helgdagar i betydelsen arbetsfria dagar. Vilka dagar som skallanses som helgdagar i rent kyrklig mening bestäms av kyrkomötetgenom kyrklig kungörelse. Flertalet helgdagar är helgdagar ibåde kyrkligt och borgerligt hänseende. I propositionen erinradedepartementschefen om att de allmänna helgdagarna är av storrättslig och samhällsekonomisk betydelse. Enligt propositionenföreslogs inte några kalendariska förändringar. Några nyaallmänna helgdagar föreslogs heller inte.Med anledning av propositionen väcktes tre motioner i vilkahemställdes att skulle besluta att göra nationaldagentill helgdag. I en av dem föreslogs att regeringen skulle utredaom någon av de existerande helgdagarna kunde utgå eller flyttas.Utskottet (1988/89:KU29) som avstyrkte motionerna redovisade ombakgrunden bl.a. följande:Nationaldagen fick författningsmässig reglering somallmän flaggdag. Fråga om nationaldagen som helgdag harbehandlats av vid ett flertal tillfällen med anledningav motioner , . Utskottet(1988/89:KU13) ansåg att de nuvarande formerna för firandet avnationaldagen/gav tillräckligt utrymme föratt markera nationaldagens betydelse i det svenska samhället. reservation (c) yrkades att nationaldagen skulle stadfästassom helgdag. anslöt sig till utskottets uppfattning.Utskottet anförde vid riksdagsbehandling beträffandepropositionen och motionerna bl.a. följande:Utskottet anser att det är värdefullt att de nuvarande spriddabestämmelserna om allmänna helgdagar ersätts med en ny lag.Propositionen innebär att det inte skall ske några kalendariskaförändringar eller att några nya allmänna helgdagar införs.Utskottet finner inte anledning att frångå sitt tidigareställningstagande i fråga om nationaldagen. Motionsyrkandenaavstyrks följaktligen i denna del.I två reservationer (m och c) yrkades att nationaldagen somhelgdag borde utredas respektive fastställas i den nya lagen.Riksdagen följde utskottet. Nationaldagen fick författningsmässig reglering somallmän flaggdag. Motionsförslag om att göra nationaldagen tillhelgdag har behandlats och avslagits vid ett flertal tillfällenunder senare år under hänvisning till att de nuvarande formernaför firandet av nationaldagen/gertillräckligt utrymme för att markera dess betydelse i detsvenska samhället. Vidare har utan att göranågra kalendariska förändringar antagit en särskild lag omallmänna helgdagar. Genom denna ersattes de dittillsvarandespridda bestämmelserna om de allmänna helgdagarna med en samladlag. Under hänvisning till tidigare ställningstagandeavstyrks motionerna K801, K802, K806 och K812.2. flaggaI motion K803 av () föreslås att riksdagenger regeringen till känna vad som anförts om åtlydnaden av lagenom flagga. I motiveringen anförs att det tilltagandebruket av korsförsedd vimpel är felaktigt och bör förbjudas.Enligt motionären ses också allt oftare att flaggor i olikasammanhang förses med text av olika slag. Trots attstraffsanktion för skymfande av rikssymbol upphörde bör detvara möjligt att återställa respekten för flagglagen. Riksdagenbör enligt motionären hemställa att kommerskollegium framläggerförslag om hur flagglagen skall kunna respekteras utan attsärskilda straffsanktioner återinförs.I motion K808 av () anförs att det i Danmarkoch finns segelsällskap vilka liksom i fåttepitetet kunglig. Till skillnad från får medlemmar av dedanska och norska båtägarföreningarna föra två- resp. tretungadflagga. Motionärerna anser att medlemmar i , Kungliga och bör få rätt att föra tretungad flagga.Gällande regler och tidigare behandlingEnligt lagen (1982:269) om flagga är flaggantvärskuren eller tretungad. I lagen ges också närmareföreskrifter om flaggans färger och proportioner. Enligt lagenfår statschefen och med dennes tillstånd andra medlemmar av detkungliga huset använda tretungad flagga med eller utan storaeller lilla riksvapnet. Inom försvarsmakten används dentretungade flaggan som örlogsflagga. När sådan flagga också ärbefälstecken markeras detta genom särskild beteckning i övreinre fält. I övrigt används tvärskuren flagga. Flaggan får iprincip inte förses med andra märken eller tecken än de somföljer av reglerna för riksvapen eller militärt befälstecken.Lagen innehåller inga bestämmelser om vimplar.Den nuvarande flagglagen föregicks av ett långvarigtutredningsarbete, först av en särskilt tillkallad utredningsman(SOU1966:63) och därefter genom en departementsutredning somredovisades i DS Ju1981:4. Regeringen lade i proposition1981/82:109 fram förslag till ny lagstiftning om Sverigesriksvapen och flagga, som också antogs av (KU1981/82:26, rskr. I vad avser den tretungade flagganföreslogs i departementspromemorian ett oförändratanvändningsområde, dvs. den skulle förbehållas det kungligahuset och försvarsmakten. Den tidigare utredningsmannen hadeförordat ett något vidgat användningsområde, nämligen till attgälla även för vissa civila myndigheter. Departementschefenstannade emellertid för den av tradition begränsade användningenoch hänvisade i sammanhanget till att avvisattanken på en förändring av den tretungade flaggans användning(KU1955:13). I en motion (s) som utskottet avstyrkte 1981/82hade föreslagits att den tretungade flaggan skulle bli en allmänstatsflagga.Vid behandlingen av en motion rörande utvidgadrätt att föra tretungad flagga anförde utskottet bl.a. attfrågor om den svenska flaggan hade varit föremål föringående utredning genom den nya lagens tillkomst. Utskottetansåg att rätten att föra tretungad flagga inte borde utvidgas(KU 1986/87:16).Hösten 1989 behandlade utskottet ett motionsyrkande omåtgärder för att komma till rätta med bruket av s.k.korsvimplar. Utskottet anförde att Stiftelsen och i sina anvisningar rörandevimplar särskilt understrukit att vimpel ej skall ha gult kors.Man kunde enligt utskottets mening utgå ifrån att anvisningarnaborde ha viss genomslagskraft hos allmänheten. av att frågor om flagga tämligen hadevarit föremål för utredning avstyrkte utskottet motionsyrkandet(1989/90:KU11).UtskottetSom utskottet anfört vid tidigare tillfällen har frågor om densvenska flaggan varit föremål för ingående utredning i sambandmed den nya lagens tillkomst. Utskottet får under hänvisningtill de tidigare ställningstagandena avstyrka motion K808.Även om korsvimplar inte är förbjudna finner utskottet attanvändningen av sådana vimplar i stället för flaggan inte ärförenlig med lagens syfte. I likhet med vad utskottet uttaladevid föregående anser utskottet emellertid att det inteär påkallat med något initiativ från sida. Utskottetavstyrker därför motion K803. beträffande nationaldagen som helgdagatt avslår motionerna 1989/90:K801, 1989/90:K802,1989/90:K806 och 1989/90:K812,res. 1 (m)res. 2 (c)2. beträffande flaggaatt avslår motionerna 1989/90:K803 och 1989/90:K808.Stockholm den 9 oktober 1990På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), (), TorgnyLarsson (s), (), (), (vpk), (), (), HelgeHagberg (s), () och (). Nationaldagen som helgdag (mom.1), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Nationaldagen fick" och slutar med "och K812" bort haföljande lydelse:Den 6 juni har alltmer kommit att uppfattas som enbetydelsefull nationell högtidsdag. Det kan knappast råda någontvekan om att en majoritet av medborgarna hyser uppfattningenatt nationaldagen bör vara allmän helgdag. Nationaldagen ärnormalt helgdag i andra länder. Utskottet delar uppfattningen ide aktuella motionerna och anser att nu bör beslutaatt skall vara helgdag. Med hänsyn tillatt frågan har stor samhällsekonomisk betydelse anser utskottetemellertid att konsekvenserna bör studeras och förutsättningenatt avskaffa eller flytta någon nu existerande helgdag övervägasinnan lagstiftning sker. bör uppdra åt regeringen attskyndsamt utreda frågan.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande nationaldagen som helgdagatt dels med anledning av motionerna1989/90:K802 och 1989/90:K806 och med bifall till motionerna1989/90:K801 och 1989/90:K812 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om nationaldagen somhelgdag, dels med bifall till motion 1989/90:K812 yrkande 2hos regeringen begär utredning om att avskaffa eller flyttanågon existerande helgdag.2. Nationaldagen som helgdag (mom. 1)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Nationaldagen fick" och slutar med "och K812" bort haföljande lydelse:Sveriges nationaldag har kommit att uppfattassom en betydelsefull nationell högtidsdag. Det torde knappastråda någon tvekan om att allmänheten hyser uppfattningen attnationaldagen bör vara helgdag. Nationaldagen är ju normalthelgdag i andra länder. En gemensam dag för att uttryckanationell och kulturell gemenskap är en tillgång för vårtsamhälle. Utskottet delar uppfattningen i de aktuella motionernaom att nationaldagen bör göras till helgdag. Flyttning elleravskaffande av någon nu existerande helgdag är inteerforderligt. Utskottet bör som sin mening ge regeringen tillkänna att skall vara helgdag.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande nationaldagen som helgdagatt med bifall till motionerna 1989/90:K802 och1989/90:K806 och med anledning av motionerna 1989/90:K801 och1989/90:K812 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om nationaldagen som helgdag.