bet · GE01NU7 · 1990-11-22 00:00:00 — Redan detta är för utskottet, somansluter sig till kravet, ett tillräckligt skäl att avstyrkapropositionen.Därtill kommer att regeringspartiets företrädare har givitefter för privatkapitalistiska intressen och vidutskottsbehandlingen delvis frånfallit regeringens förslag omnya koncessionsmineral. Flera som enligtminerallagskommittén är särskilt intressanta iprospekteringssammanhang -- dolomit, fältspat, kvarts -- skulleenligt denna nya linje undantas från minerallagstiftningen.Fyndigheter av dem skulle alltså inte få utnyttjas utanjordägarens medgivande.Ett viktigt inslag i en offensiv mineralpolitik måste överhuvud taget vara att privata exploatörer hindras att lägga sigtill med påträffade mineralfyndigheter. Endast ett samhälleligtägande -- vilket kan utövas inte bara direkt av staten utanockså av statsägda bolag och av kommunala intressenter -- skapargaranti för att mineraltillgångarna utnyttjas till gagn förfolkflertalet. Minerallagstiftningen måste utformas så attsamhället tillförsäkras ensamrätt till nya mineralfyndigheter.Utskottet avstyrker alltså propositionen. Regeringen bör kommamed ett nytt förslag, grundat på de principer som utskottet, ianslutning till motionerna 1988/89:N25 (vpk), 1988/89:N249 (vpk)och 1989/90:N278, här har angivit.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande ny minerallag m.m.att med bifall till motion 1988/89:N25, motion1988/89:N249 yrkandena 3 och5 och motion 1989/90:N278yrkande4 och med anledning av motion 1988/89:N27 yrkande1,motion 1988/89:N28 yrkande1, motion 1988/89:N29 yrkande1 ochmotion 1989/90:N227 avslår proposition 1988/89:92 och motion1989/90:N26, motion 1988/89:N27 yrkande2, motion 1989/90:N28yrkande2 och motion 1989/90:N29 yrkandena 2 och3 och därvidsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Ny minerallag, m.m. (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.13 med "Två av" och slutar på s.19 med "föreslagnaminerallagen" bort ha följande lydelse:Vad regeringen i propositionen kallar en "ny"minerallagstiftning skiljer sig endast marginellt från vad somför närvarande, i enlighet med en lång och olycklig tradition,gäller som regler för mineralutvinningen. Utskottet finner detangeläget att i anslutning till motion 1988/89:N27 (mp) angenågra principer som högst ofullständigt eller inte alls kommertill uttryck i regeringens förslag men som måste prägla enlagstiftning som utgår från naturens villkor för överlevnad samtsolidaritet med kommande generationer och andra folk.Den mineralutvinning som skall komma till stånd, liksom deundersökningsarbeten som den baseras på, måste genomföras medfull respekt för naturskydds- och miljövårdsintressen. Framförallt måste den nuvarande inriktningen på ofta kortsiktigexploatering av påträffade mineralfyndigheter ges upp. I ställetbör nationella och globala hushållningssynpunkter blivägledande.Återanvändningsaspekten måste betonas i hela förloppet frånmetallutvinning till skrotning av metallprodukter. Hushållningmed mineraltillgångarna bör främjas bl.a. genom beskattning avden utvunna råvaran. Målet bör vara att sådana skatter blirinternationellt genomförda. En redovisning av de nationella ochglobala mineraltillgångarna och av råvarureservernas sannolikalivslängd vid olika förbrukningsnivåer bör utarbetas genomstatens försorg. Planeringen av den framtida mineralutvinningenmåste ske med hänsynstagande till kommande generationers behov.Eftersom bevarandesynpunkterna måste ha företräde framförexploateringsintressena bör markägaren, kommunen och staten varför sig ha vetorätt när det gäller undersökning och utvinning avmineraltillgångar. Sysselsättningsintressena måste vika förhushållnings- och miljöaspekter. Förutom markägaren, exploatörenoch staten måste hela det internationella samfundet få del i devinster som mineralutvinningen ger upphov till. Detta kan skegenom att vinstmedel destineras till internationellt bistånd iolika former.Utskottet avstyrker alltså propositionen. Regeringen bör kommamed ett nytt förslag, grundat på de principer som utskottet, ianslutning till motion 1988/89:N27 (mp), här har angivit.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande ny minerallag m.m.att med bifall till motion 1988/89:N27 och medanledning av motion 1988/89:N25 yrkande1, motion 1988/89:N28yrkande1 och motion 1988/89:N29 yrkande1 avslår proposition1988/89:N92 och motion 1988/89:N25 yrkande 2, motion1988/89:N26, motion 1988/89:N28 yrkande2 och motion1988/89:N29 yrkandena 2 och3, motion 1988/89:N249 yrkandena 3och5, motion 1989/90:N227 och motion 1989/90:N278 yrkande4och därvid som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Avskaffande av institutet kronoandel (mom.2)(fp), Per (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.20 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "angiven del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1988/89:N276 (m) uttrycktauppfattningen att institutet kronoandel inverkar skadligt genomatt prospekteringsbenägenheten motverkas. Ett avskaffande avkronoandelsinstitutet frigör marknaden och öppnar för fleraktörer. Bestämmelserna om kronoandel bör följaktligen upphävas.Regeringen bör med det snaraste framlägga förslag härom.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande avskaffande av institutet kronoandelatt med anledning av motion 1988/89:N276 iifrågavarande del och motion 1989/90:N277 yrkande2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Avskaffande av institutet kronoandel (mom.2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.20 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "angiven del" bortha följande lydelse:I linje med vad som framhålls i motion 1988/89:N27 (mp) börstatens medverkan vid bearbetning av mineraltillgångar inskränkasig till koncessionsförfarandet. Någon kronoandel bör ej komma ifråga. Detta hindrar inte att statliga aktiebolag kan startagruvdrift på samma villkor som privata företag. Utan attinstämma i det resonemang beträffande kronoandelsinstitutet somförs i motion 1989/90:N276 (m) kommer alltså även utskottet tillslutsatsen att detta institut bör avskaffas.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande avskaffande av institutet kronoandelatt med anledning av motion 1988/89:N276 iifrågavarande del och motion 1989/90:N277 yrkande2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Upplåtelse av kronoandel (mom.3, motiveringen)(fp), Per (), (),() och () anser att den del avutskottets yttrande på s.20 som börjar med "Utskottetkvarstår" och slutar med "avstyrks alltså" bort ha följandelydelse:I den mån staten har kronoandel i en mineralfyndighet är detenligt utskottets mening önskvärt att staten överlåter eller ivart fall upplåter denna andel till någon annan intressent.Uppfattningen att staten i sådana fall själv skall aktivtmedverka i mineralprojekten tar utskottet avstånd från ochavstyrker sålunda motion 1988/89:N249 (vpk) i här aktuell del.7. Upplåtelse av kronoandel (mom.3)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.20 sombörjar med "Utskottet kvarstår" och slutar med "avstyrks alltså"bort ha följande lydelse:Så länge staten tillåter enskilda att exploateramineralfyndigheter måste det vara en bestämd princip att stateninte avstår från den aktiva medverkan i mineralprojekten somgällande lagbestämmelser ger den möjlighet till. I enlighet medvad som anförs i motion 1988/89:N249 (vpk) bör som en riktlinjeför den statliga mineralpolitiken gälla att kronoandelar intebör upplåtas eller överlåtas till privata intressenter.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande upplåtelse av kronoandelatt med anledning av motion 1988/89:N249 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.8. Upplåtelse av kronoandel (mom.3, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande pås.20 som börjar med "Utskottet kvarstår" och slutar med"avstyrks alltså" bort ha följande lydelse:I linje med vad som framhålls i motion 1989/90:N27 (mp) börstatens medverkan vid bearbetning av mineraltillgångar inskränkasig till koncessionsförfarandet. Någon kronoandel bör ej komma ifråga. Detta hindrar inte att statliga aktiebolag kan startagruvdrift påsamma villkor som privata företag. Med vad nu sagtsavstyrker utskottet motion 1988/89:N249 (vpk) i nu aktuell del.9. Ersättning för skada och intrång (mom.4)(fp), Per (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.21 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "angiven del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som moderata samlingspartietsrepresentant i minerallagstiftningskommittén gav uttryck för.Regeringen bör anmodas att lägga fram förslag till lagändringarsom innebär att de generösare ersättningsregler som harefterlysts kommer till stånd. Därmed blir motion 1989/90:N277(m) tillgodosedd i nu aktuell del.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande ersättning för skada och intrångatt med anledning av motion 1989/90:N277 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.10. Ersättning för skada och intrång(mom.4, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande pås.21 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med "angivendel" bort ha följande lydelse:I linje med vad som framhålls i motion 1989/90:N27 (mp) börvillkoren i förhållandet mellan markägare och exploatör reglerasgenom ett civilrättsligt avtal. Frågan om intrångsersättning bördärför aldrig bli aktuell. Följaktligen avstyrker utskottetmotion /90:N277 (m) i här angiven del.11. Jordägaravgäld (mom.5)(fp), Per (), (),(), (), () ochSven-Olof () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.22 sombörjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Starka skäl talar enligt utskottets uppfattning för att enordning med jordägaravgäld bör återinföras. På grundval av dennu aktuella delen av motion 1988/89:N276 (m) bör regeringenanmodas att med det snaraste förelägga förslag härom.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande jordägaravgäldatt med anledning av motion 1988/89:N276 iifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.12. Jordägaravgäld (mom. 5, motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande pås.22 som börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med"avstyrker motionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att enligt en kommande minerallagstiftningmarkägaren skall vara huvudman för exploateringen, på sätt somutvecklas i motion 1988/89:N27 (mp). Markägaren kommer då att haalla möjligheter att hävda sina intressen. Någon framställningtill regeringen i saken på grundval av den nu aktuella delen avmotion 1988/89:N276 (m) finner utskottet inte motiverad.13. Bergtäkt (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.23 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "följaktligenmotionen" bort ha följande lydelse:Bergtäkt bör enligt utskottets mening bli föremål för sammakoncessionsförfarande som gruvdrift, dvs. granskas enligt allade miljölagar som kan vara aktuella. Starka skäl talar alltsåför att bergtäkt bör, såsom föreslås i motion 1989/90:N280 (mp),jämställas med den mineralutvinning som regleras genomminerallagstiftningen och sålunda omfattas av denna. Regeringenbör anmodas att lägga fram förslag till lagändringar somtillgodoser detta önskemål.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande bergtäktatt med anledning av motion 1989/90:N280 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.14. Överföring i offentlig ägo av privata mineralförekomster(mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.23 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrks alltså"bort ha följande lydelse:Ägarförhållandena utgör ett kraftigt hinder mot en önskvärdexpansion och vitalisering av gruvnäringen. Att viktiganaturtillgångar bör ligga i samhällets händer är en grundsatssom har haft starkt stöd hos det socialdemokratiskapartiet. Genom åtgärder som tillför staten initiativet inom helagruvsektorn borde det vara möjligt att skapa förutsättningar föratt gruvindustrin kan återta och förstärka sin position bland desvenska basnäringarna. bör på grundval av det berördayrkandet i motion 1988/89:N249 (vpk) begära att regeringenlägger fram förslag till sådana åtgärder.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande överföring i offentlig ägo av privatamineralförekomsteratt med bifall till motion 1988/89:N249 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Av utskottet föreslagna ändringar i regeringens förslag tillminerallagBilaga 1Regeringens förslag Utskottets förslag 1 kap. 1§Denna lag gäller Denna lag gällerundersökning och undersökning ochbearbetning av fyndigheter bearbetning av fyndigheterpå egen eller annans mark på egen eller annans markav följande mineraliska av följande mineraliskaämnen (koncessionsmineral): ämnen (koncessionsmineral):1. antimon, arsenik, 1. antimon, arsenik,beryllium, bly, cesium, guld, beryllium, bly, cesium, guld,iridium, järn som iridium, järn somförekommer i berggrunden, förekommer i berggrunden,kobolt, koppar, krom, kobolt, koppar, krom,kvicksilver, lantan och kvicksilver, lantan ochlantanider, litium, mangan, lantanider, litium, mangan,molybden, nickel, niob, molybden, nickel, niob,osmium, , platina, osmium, , platina,rodium, rubidium, rutenium, rodium, rubidium, rutenium,silver, skandium, strontium, silver, skandium, strontium,tantal, tenn, titan, torium, tantal, tenn, titan, torium,uran, vanadin, vismut, uran, vanadin, vismut,, yttrium, zink, , yttrium, zink,zirkonium, zirkonium,2. alunskiffer, andalusit, 2. alunskiffer, andalusit,apatit, brucit, flusspat, apatit, brucit, flusspat,grafit, kyanit, leror som grafit, kyanit, leror somär eldfasta eller är eldfasta ellerklinkrande, magnesit, klinkrande, magnesit,magnetkis, nefelinsyenit, magnetkis, nefelinsyenit,olivin, sillimanit, stenkol, sillimanit, stenkol, stensaltstensalt eller annat salt som eller annat salt somförekommer på liknande förekommer på liknandesätt, svavelkis, talk, sätt, svavelkis, tungspattungspat och wollastonit, och wollastonit,3. de former av diatomit,dolomit, fältspat, glimmer,kalksten, krita, kvarts ochkvartsit, som regeringenbestämmer,4. Olja, gasformiga 3. olja, gasformigakolväten och diamant. kolväten och diamant. 7§Bestämmelser som --------kulturminnen m.m.Bestämmelser om rätt att Bestämmelser om rätt attförvärva och inneha förvärva och innehaeller på annat sätt ta eller på annat sätt tabefattning med kärnämne befattning med kärnämneeller med halt av eller med halt avsådant ämne finns sådant ämne finnsäven i lagen (1984:3) om även i lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet. kärnteknisk verksamhet.Bestämmelser om rätt i Bestämmelser om rätt iövrigt att bedriva övrigt att bedrivaradiologiskt arbete finns i verksamhet med strålningstrålskyddslagen finns i strålskyddslagen(1988:220). (1988:220).Bestämmelser som -------- -- egendom m.m.Regeringens förslag Utskottets förslag 2 kap. 7§Om giltighetstiden för Har giltighetstiden förtillstånd har tillstånd förlängtsförlängts enligt 6§, enligt 6§, skall den påskall den på ansökan av ansökan avtillståndshavaren tillståndshavarenförlängas i ytterligare förlängas medsammanlagt högst fyra ytterligare sammanlagtår, om det finns synnerliga högst , om detskäl. finns synnerliga skäl. 7 kap. 5§Återkallas ett Återkallas ettundersökningstillstånd undersökningstillståndeller en eller enbearbetningskoncession på bearbetningskoncession avgrund av synnerliga skäl synnerliga skäl enligt 6enligt 6kap. 3§, har kap. 3§, har tillstånds-tillstånds- eller eller koncessionshavarenkoncessionshavaren rätt rätt till ersättning avtill ersättning av staten staten för den skada hanför den skada han lider lider till följd avtill följd av återkallelsen.återkallelsen. 8 kap. 3§Ärenden i -- -- -- -- -- -- -- har meddelats. I ärenden om förlängning av bearbetningskoncession enligt 4kap. 10§ skall bergmästaren, såvitt gäller tillämpningen av lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., samråda med i det eller de län där koncessionsområdet ligger.Ärenden om återkallelse Ärenden omav förlängning avundersökningstillstånd bearbetningskoncession enligteller bearbetningskoncession 4kap. 10§ skallpå grund av synnerliga hänskjutas till regeringensskäl enligt 6kap. 3§ prövning om bergmästarenskall hänskjutas till vid tillämpningen av lagenregeringens prövning. (1987:12) om hushållningDetsamma gäller övriga med naturresurser m.m. finnerärenden enligt denna skäl att frångå vadparagraf som bergmästaren harbedömer vara särskilt föreslagit. Hänskjutandebetydelsefulla ur allmän skall också ske avsynpunkt. ärenden om återkallelse av undersökningstillstånd eller bearbetningskoncession av synnerliga skäl enligt 6kap. 3§ samt av övriga ärenden enligt denna paragraf som bergmästaren bedömer vara särskilt betydelsefulla från allmän synpunkt. 9 kap. 12§Om ansökningen -- -- -- -- -- avhjälpa bristen.Om ett föreläggande Följer sökanden inte ettenligt första stycket inte föreläggande enligtföljs, skall ansökningen första stycket, skallavvisas, om den är så ansökningen avvisas, om denofullständig att den inte är så ofullständigutan väsentlig olägenhet att den inte utan väsentligkan läggas till grund olägenhet kan läggasför en förrättning till grund för eneller om underlåtenheten förrättning eller omavser betalning av underlåtenheten avseransökningsavgift eller betalning avförskott. ansökningsavgift eller förskott.Övergångsbestämmelser1. Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden , ,Om det -- -- -- -- -- till bearbetning.2. Vad som -- -- -- -- bestämmelser tillämpas.3. 14 kap. 3§ gäller 3. 14 kap. 3§ gällerinte inmutning och inte inmutning ochundersökningskoncession som undersökningskoncession somupphör före upphör före den 1 juli1991. 1993.Om ersättning -- -- -- -- -- och utmål.4. Beträffande inmutningar -- -- -- 9 kap. gruvlagen.d. När en inmutning d. När en inmutningupphör att gälla skall upphör att gälla skallinte bestämmelserna i 2 inte bestämmelserna i 2kap. 9§ nya lagen om kap. 9§ nya lagen omkarenstid tillämpas på karenstid tillämpas påmark som har omfattats av mark som har omfattats avinmutningen. I stället inmutningen. I ställetskall gälla att skall gälla attansökningar om ansökningar omundersökningstillstånd undersökningstillståndför sådan mark, som ges för sådan mark, vilkain från det ges in frånatt inmutningen upphörde det att inmutningenatt gälla, får beviljas upphörde att gälla,endast efter medgivande av den får beviljas endast eftermyndighet som regeringen medgivande av den myndighetföreskriver. som regeringen föreskriver.5. Beträffande utmål -- -- -- -- regeringen bestämmer.6. Beträffande koncessioner -- -- -- tillståndet består.7. Den som vid utgången av 7. Den som vid utgången avjuni 1990 bedriver bedriverundersökning eller undersökning ellerbearbetning för vilken bearbetning för vilkentillstånd eller koncession tillstånd eller koncessiondärefter behövs till därefter behövs tillföljd av denna lag får, följd av denna lag får,under förutsättning att under förutsättning attansökan om tillstånd ansökan om tillståndeller koncession görs eller koncession görsföre , före ,fortsätta verksamhet för fortsätta verksamhet församma ändamål utan samma ändamål utantillstånd eller koncession tillstånd eller koncessiontill dess ansökningen till dess ansökningenslutligt har prövats. Vid slutligt har prövats. Vidprövning av en sådan prövning av en sådanansökan om ansökan ombearbetningskoncession skall bearbetningskoncession skallföljande iakttas. Vid prövning -- -- -- -- -- -- och 6§§.8. Före den 1 juli 1993får koncession för får koncession förkoncessionsmineral som inte koncessionsmineral som inteomfattas av gruvlagen eller omfattas av gruvlagen ellerden gamla minerallagen inte den gamla minerallagen intemeddelas annan än meddelas annan änmarkägaren utan dennes markägaren utan dennesmedgivande. Detta gäller medgivande. Detta gällerdock bara fyndigheter där dock bara fyndigheter därbearbetning inte har bearbetning inte harpåbörjats då den nya påbörjats då den nyalagen träder i kraft. lagen träder i kraft.Av utskottet föreslagna ändringar i regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m.Bilaga 2Regeringens förslag Utskottets förslag 1 kap. 2 §Bestämmelserna i -- -- -- -- om kontinentalsockeln.Om tillåtligheten av ettvisst exploateringsföretageller annat ingrepp imiljön skall prövasenligt flera av de lagar somanges i första stycket,tillämpas 2 och 3 kap. idenna lag endast vid denprövning som förstäger rum.Denna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden . den 1 juli 1992.Äldre föreskrifter -- -- -- före ikraftträdandet.Regeringens förslag tillBilaga 3Regeringens förslag tillBilaga 4Bostadsutskottets yttrande1989/90:BoU6yBilaga 5Ny minerallagstiftning m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har beslutat bereda bostadsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1988/89:92 om nyminerallagstiftning m.m. jämte motioner.UtskottetI proposition 1988/89:92 läggs fram förslag till en nyminerallag. Förslag läggs också fram om ändringar i annanlagstiftning, bl.a. i lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. begränsar sitt yttrande tillatt avse de föreslagna ändringarna i sistnämnda lag.I vissa med anledning av propositionen väckta motioner yrkasavslag på regeringens förslag. Med den avgränsning som gjortsbehandlar utskottet inte denna fråga eller andra frågor somtagits upp i de motioner som väckts med anledning avpropositionen.I lagen om hushållning med naturresurser (NRL) anges i 1 kap.2 § första stycket att bestämmelserna i 2 och 3 kap. i lagenskall tillämpas enligt vad som är föreskrivet i vissa lagar,bl.a. i , vattenlagen, miljöskyddslagen ochnaturvårdslagen. Vid lagens tillkomst (prop. 1985/86:3, s. 149)anfördes att det fanns starka skäl att bl.a. även minerallagenoch kontinentalsockellagen skulle anknytas till NRL. Att någotkonkret förslag därom inte lades fram för i sambandmed tillkomsten av NRL berodde på att dessa lagar då sågs överav minerallagskommittén. Kommitténs arbete har avslutats. I dennu behandlade propositionen läggs fram förslag om att ocksådessa båda lagar skall anknytas till NRL genom att de tas in ilagens 1 kap. 2 § första stycket. tillstyrkerdetta förslag.I propositionen föreslås att den nu behandlade paragrafentillförs ett nytt andra stycke. Det föreslagna stycket innebäratt om tillåtligheten av ett visst exploateringsföretag ellerannat ingrepp i miljön skall prövas enligt flera av de lagar somanges i första stycket skall 2 och 3 kap. NRL tillämpas endastvid den prövning som först äger rum.Med anledning av detta förslag vill bostadsutskottet anföraföljande. Frågan om utformningen av prövningssystemet i NRLägnades stort intresse i den proposition (prop. 1985/86:3) ivilken förslaget till lagen lades fram. I propositionen anfördesbl.a. (s. 145--149) att för att en prövning enligt en viss lagskall anknytas till NRL det bör krävas att det finns behov avatt göra en bred prövning av verksamhetens ställning iförhållande till andra markanvändningsintressen. Vidareframhölls det angelägna i att få till stånd en samordning mellanNRL och lagar som sedermera kom att tas in i 1 kap. 2 § NRL.Vad i propositionen i denna del anfördes mötte ingen erinranunder riksdagsbehandlingen. Inte heller därefter har grundernaför prövningssystemet satts i fråga i motioner i riksdagen.Ett accepterande av det i propositionen nu förordade andrastycket innebär att den eftersträvade samordningen inte kommertill stånd på det sätt som avsetts vid tillkomsten av NRL.