bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — Enligt de nuvarande reglerna, som innebär attförmånen beaktas vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp,värderas förmånliga lån till skillnaden mellan den avtaladeräntan och det lägsta av diskonton vid årets ingångrespektive utgång plus två procentenheter.I propositionen föreslås att de nya bestämmelserna ombeskattning av förmånliga lån kompletteras så att det klarareframgår att beskattningen förutsätter att låneavtalet varförmånligt redan när det ingicks och att förmånen har sin grundi ett anställningsavtal. Vidare införs en särskild regel förberäkning av värdet av ett förmånligt lån i utländsk valuta.I motion Sk33 av m.fl. (m) yrkar motionärerna attbeskattningen av förmånliga lån upphävs eftersom den nyavärderingsregeln inte uppfyller rimliga rättssäkerhetskrav.Motionärerna hemställer att den nu gällande värderingsregelnbehålls i avvaktan på ett bättre förslag.Enligt utskottets mening har den nya värderingsregeln fördelenatt beskattningskonsekvenserna av ett förmånligt lån kanförutses bättre och att förmånen kan beaktas vid beräkning avpreliminär skatt och uttag av sociala avgifter. Redan när regelnantogs uppmärksammades att den under vissa omständigheterkan ge ett mindre tillfredsställande beskattningsresultat. Dettakan t.ex. bli fallet om statslåneräntan tillfälligt är extremthög vid avstämningsdagen . Även den omständigheten attränteförmånen i ett fasträntelån omvärderas under lånets löptidoch på det sättet ger upphov till en osäkerhet om lånekostnadenfår betecknas som en olägenhet. Utskottet anser att effekter somde angivna bör bli föremål för vidare studier, vilket bör gesregeringen till känna. Utskottet är däremot inte berett atttillstyrka en återgång till de tidigare reglerna och avstyrkerdärför motion Sk33 yrkande 9.Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot de ipropositionen föreslagna kompletteringarna av dessa regler ochtillstyrker därför propositionen i denna del.Justeringar i privatbostadsbegreppet m.m.Skattereformbeslutet bygger bl.a. på att fastigheterklassificeras antingen som privatbostadsfastigheter eller somnäringsfastigheter. Småhus (en- eller tvåfamiljshus) ochbostadshus på jordbruksfastighet klassas somprivatbostadsfastigheter om huset är en privatbostad, dvs. omhuset helt eller till övervägande delen används för eller äravsett att användas för ägarens eller denne närstående personerspermanent- eller fritidsboende. Privatbostad som ingår i dödsbofår hänföras till denna kategori efter dödsfallet.Inkomstskattereglerna för privatbostadsfastigheter medger inteavdrag för kostnader annat än i begränsad omfattning ocheventuella inkomster redovisas i inkomstslaget kapital.Särskilda reavinstregler gäller för denna kategori.Näringsfastigheter redovisas i inkomstslaget näringsverksamhetmed full avdragsrätt för kostnader och fullständiginkomstredovisning. Särskilda skatteregler gäller för de fall dåen fastighet övergår från den ena gruppen till den andra.I propositionen föreslås att en tvåårig rådrumsfrist skalllöpa innan en bostad övergår från att vara privatbostad till attingå i en näringsfastighet. Om den skattskyldige yrkar det skallomklassificeringen dock kunna ske . Vidare föreslås ensärregel för tvåfamiljsbostäder för att undvika de problem somkan uppkomma om gränsen i dessa fall dras vid den övervägandeanvändningen. En tvåfamiljsbostad föreslås räknas somprivatbostad om den till väsentlig del används för ägarens egeteller närståendes boende.I motion Sk33 av m.fl. (m) yrkar motionärerna attrådrumsfristen bestäms till så att den överensstämmermed den frist som gäller när en privatbostad ingår i dödsbo.Vidare bör enligt motionärerna problemet med gränsdragningen itvåfamiljsbostäder i stället lösas genom att definitionen avprivatbostad ändras så att en proportionering blir möjlig, ochde hemställer att avslår propositionen i denna del ochbegär ett förslag som innebär att definitionen ändras i enlighethärmed.Det finns enligt utskottets mening goda skäl för att ensärskild rådrumsfrist skall löpa innan en privatbostadomklassificeras till att ingå i näringsverksamhet. Med hänsyntill fristens generella karaktär bör den lämpligen inte varalängre än . Utskottet utgår ifrån att denna frist --liksom fyraårsfristen i fråga om privatbostäder i dödsbon --gäller även i de fall då den omständighet som utgörutgångspunkten för tidsfristens beräkning inträffat under 1990eller tidigare. Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrker motion Sk33 yrkande 11.När det gäller den föreslagna särregeln förtvåfamiljsfastigheterna anser utskottet att denna är ägnad attunderlätta gränsdragningen. Den bör därför genomföras. Någonanledning att ändra den grundläggande principen om att enfastighet skall klassificeras antingen somprivatbostadsfastighet eller som näringsfastighet finns detdäremot inte. Utskottet tillstyrker propositionen även i dennadel och avstyrker motion Sk33 yrkande 10.Kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelseI motion Sk34 av förste vice talman ochIngrid () anför motionärerna att slopandet avavdragsrätten för reparation och underhåll av jordbruketsmangårdsbyggnader innebär ett förödande slag förkulturminnesvården i . De yrkar att en möjlighet tillavdrag införs för kulturbyggnader som bör bevaras avkulturhistoriska skäl, genom att dessa klassificeras somnäringsfastighet även i de fall då de bebos av ägaren. Också imotion Sk31 av () framhåller motionären att denavskaffade rätten till avdrag för reparation och underhåll avägarens bostad på ett jordbruk kraftigt försämrar de ekonomiskavillkoren för vården av kulturhistoriskt värdefulla bostadshuspå jordbruksfastigheter. Motionären avvisar tanken på lösningarutanför skattesystemets ram och hemställer att som sinmening ger regeringen till känna att en lösning i princip börsökas inom ramen för beskattningen.Som motionärerna framhåller innebär de nya skattereglerna attavdrag inte medges för reparation och underhåll av ägarens ochnärståendes bostadshus på ett jordbruk. De nya skattereglernaför jordbrukets bostadsbyggnader är ett uttryck för en strävanatt likabehandla olika former av boende. Frågan om möjligheternaatt skapa förbättrade förutsättningar för förvaltning av vissakulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer, bl.a.herrgårdar och slottsmiljöer, utreds avutredningen (U 1988:14) om förvaltningen av vissa kulturmiljöer,som enligt vad utskottet inhämtat planerar att uppskjuta sittbetänkande till /91 för att få möjlighettill ytterligare överväganden med anledning av de nyaskattereglerna. Utskottet förutsätter att regeringen, närutredningen är färdig och remissbehandlad, återkommer tillriksdagen med förslag. Det finns således anledning att avvaktautredningens resultat, och utskottet avstyrker därför motionernaSk31 och Sk34.Fastighetsskatten fr.o.m. år 1991De förslag beträffande fastighetsskatten som läggs fram ipropositionen behandlar utskottet i betänkandet 1990/91:SkU6 omfastighetstaxeringen av lantbruk.I motion Sk33 av m.fl. (m) yrkar motionärerna attriksdagen dels beslutar att fastighetstaxeringsvärdeskall tillämpas också , dels hos regeringenbegär ett förslag som innebär att beskattningen inte grundar sig på en större höjning avtaxeringsvärdet än . I motion Sk40 av m.fl.(c) yrkar motionärerna att fastighetsskatten bestäms till 1,2 %för småhus och till för hyreshus samt att förmånligareövergångsregler införs.Utskottet har senast avstyrkt yrkanden med denna inriktning imaj och har inte ändrat uppfattning i dessa frågor.Utskottet avstyrker därför motion Sk33 yrkandena 12 och 13 ochmotion Sk40 yrkandena 31--33.PensionärerSkattereformen innebär att pensionärernas extra avdrag ersättsmed ett särskilt grundavdrag på 1,325 basbelopp för gifta sombåda uppbär folkpension och 1,5 basbelopp för övrigapensionärer. Avdraget avtrappas av övrigapensionsinkomster. Övergångsvis gäller för inkomståren 1991 och1992 att avdraget reduceras av inkomst av kapital ochinkomst av passiv näringsverksamhet och på samma sätt som motförmögenhet. Pensionärerna blir dock alltid berättigade tillgrundavdrag med minst samma belopp som andra, dvs.10300--18500 kr.I propositionen föreslås att vissa ojämnheter förförtidspensionärer rättas till. Vidare föreslås attavtrappningsreglerna modifieras. Bakgrunden härtill är attavtrappningen av det särskilda grundavdraget gör attkapitalinkomster kan resultera i enkvarskatt trots bankernas preliminärskatteavdrag på . Föratt undvika denna effekt vid kapitalinkomster som varitskattefria föreslås att avtrappningen skall ske endast mot dendel av kapitalinkomsten som överstiger 1 600 kr.I motion Sk33 av m.fl. (m) yrkas att grundavdragetinte skall avtrappas mot inkomst av kapital eller passivnäringsverksamhet (yrkande 14). Motsvarande yrkande framställsäven i motion Sk38 av (), yrkandena 2 och 3. Idenna motion (yrkande 1) liksom i motion Sk40 av . (c) yrkande 5 yrkas vidare att avdraget inte skallavtrappas mot förmögenhet.Ställningstagandena till avtrappningsfrågorna under förrariksmötet innebär en förbättring för pensionärerna under 1991och 1992 och att yrkandena i motionerna kommer att tillgodosesfr.o.m. Utskottet finner inte skäl att medanledning av de motionsyrkanden som upprepas beträffandeinkomståren 1991 och 1992 ompröva sin ståndpunkt i dessa frågor.Mot de ändringar som föreslås i propositionen har utskottetinte något att erinra.SjömansbeskattningenI propositionen anpassas sjömansskattelagen till de regler somgäller för inkomstbeskattningen i övrigt. Vidare slopas denuvarande möjligheterna till s.k. barnbidragsjämkning för densom inte är bosatt i det gäller den framtida sjömansbeskattningen anförs ipropositionen att sjömännen fr.o.m. börbeskattas enligt vanliga regler men med ett särskilt avdrag försjöarbetsinkomst. Något förslag härom läggs emellertid inte frami propositionen.Ombordanställda på utländska fartyg omfattas inte avsjömansskatten utan erlägger i princip inkomstskatt i vanligordning. Den särskilda sexmånadersregel som gäller i dessa fallskall enligt propositionen tillämpas även under 1992.I motion Sk40 av m.fl. (c) yrkas (yrkande 23)att man inom sjömansbeskattningen bör behållaskattereduktionerna för hemmamake och hemmavarande barn på sammasätt som motionärerna yrkat i fråga om den vanligainkomstskatten.Utskottet anser att det i detta sammanhang saknas skäl attompröva ställningstagandena till dessa frågor och avstyrkermotionen i denna del.Vidare framställs i motion Sk33 av m.fl. (m) ettyrkande av innebörd att sjömansskatten skall behållas även iframtiden (yrkande 17).Enligt utskottets mening bör den i propositionen aktualiseradefrågan om att avskaffa sjömansskatten prövas först när ettaktuellt förslag föreligger. Utskottet anser således attuttalandet i propositionen inte nu skall föranleda något närmareställningstagande från sida och att motionen i dennadel bör avslås.Inkomst av kapital, m.m.Allmän utformning av beskattningen av inkomst av kapitalUtskottet inleder med en översiktlig redogörelse för den nyabeskattningen av kapitalinkomster och några motioner som är innepå mer eller mindre grundläggande förändringar av denna del avskattesystemet.De nya reglerna bygger på att alla kapitalinkomster skallbeskattas likformigt i ett inkomstslag, som också utgör enförvärvskälla. Skillnaderna i skattemässig behandling mellanlöpande inkomster och vinster har tagits bort. Tillinkomstslaget kapital hänförs huvudsakligen sådana inkomster somtidigare beskattats i inkomstslaget kapital och tillfälligförvärvsverksamhet. Alla typer av kapitalavkastning i form avränta, utdelning och realiserade värdeökningar beskattas på ettenhetligt sätt i inkomstslaget kapital genom att en 30-procentigskatt på kapitalinkomster tas ut i form av en separat statliginkomstskatt. Allemanssparande och ungdomssparande har dock fåtten viss förmånsbehandling, liksom sparande i pensionsförsäkring.För fastigheter har realisationsvinstbeskattningen utformatsenligt en nominell vinstberäkningsmetod. Vidare harmöjligheterna till uppskov slopats.Räntekostnader får dras av från ränteinkomster. Förräntekostnader som skjuter över ränteinkomster med högst100000 kr. erhålls en skattereduktion på som gäller ävenom marginalskatten på förvärvsinkomsterna är . Förränteutgifter som skjuter över ränteinkomster med över 100000kronor -- för barn och ungdomar -- begränsasreduktionen så att utgifterna över denna gräns är avdragsgillatill och skatteminskningen således (70%x30%). Ränteavdrag får inte sparas.Reaförluster är enligt huvudregeln avdragsgilla till 70%.För marknadsnoterade aktier o.d. får dock reaförluster kvittasmot reavinster.Grundavdrag medges inte från inkomst av kapital, och dettidigare extra avdraget (sparavdraget) har slopats.I motion Sk33 (yrkande 18) av m.fl. (m) begärsförslag om nya regler med följande utformning. Vid beräkning avkapitalvinster bör anskaffningsvärdet för realiserade tillgångarfå indexuppräknas. Viss tids innehav av den realiseradetillgången bör medföra skattefrihet. Ingen reavinstskatt bör tasut vid byte av bostad. Realisationsförluster bör få kvittasfullt ut, i varje fall mot realisationsvinster på motsvarandetillgångar, eventuellt även mot realisationsvinster på andratillgångar. En rätt till begränsad kvittning avrealisationsförluster även mot ränteinkomster och utdelningarbör också införas.I motion Sk40 (yrkandena 26 och 27) av m.fl. (c)yrkas återinförande av sparavdraget och en möjlighet tillsärskild prövning av uppskov med realisationsvinstbeskattningenav bostäder.Lars m.fl. (v) föreslår i motion Sk37 (yrkande 4) ettfullständigt avdragstak i stället för ränteavdragsbegränsningar.På sikt syftar motionärerna till ett slopande av ränteavdragetoch ett inrättande av en statlig bostadsbank. Samma beskattning,, bör enligt motionärerna tas ut av ränta påallemanssparande och bonusränta på ungdomssparande som av andraränteinkomster. Vidare begärs en skärpt reavinstbeskattning påaktier och ett avskaffande av schablonen för beräkning avanskaffningsvärdet och den fulla kvittningsrätten på vissaaktier.Riksdagens beslut om skattereformen fattades så sent som ijuni efter ett omfattande beredningsarbete. Beskattningenav kapital utgör en väsentlig del av reformen. Det övergripandemålet för de nya reglerna är att bl.a. sparande har givits enbättre skattemässig behandling än tidigare medan villkoren förlånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnad harförsämrats. En annan utgångspunkt har varit att förenklasystemet och göra det lätt att förstå. Att nu redan föreikraftträdandet av reformen ändra de grundläggande principernaför beskattningen så att reformen får en ny inriktning ellerbegära förslag härom är enligt utskottets mening olämpligt.Samtidigt vill utskottet erinra om att regeringen nyligentillkallat en kommitté med uppdrag att följa och rapporterakring olika effekter av 1990/skattereform, bl.a. såvittavser reformens effekter på sparande och kapitalallokering. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk33,Sk40 och Sk37 i denna del.Beskattning av utländsk valuta inom hushållssektornI propositionen föreslås att ränteinkomster och ränteutgifterpå fordringar resp. lån i utländsk valuta skall beskattas iinkomstslaget kapital i princip på samma sätt som motsvarandeinkomster och utgifter i svenska kronor, dock att ränteinkomsterpå fordringar resp. skulder i utländsk valuta inte höjer taketför full avdragsrätt för ränteutgifter. Förändringar ivalutakurserna skall beaktas vid beskattningen på så vis attkursvinster på fordringar i utländsk valuta, utom resevaluta ochliknande innehav, beskattas som reavinster när fordringenavyttras genom försäljning, byte e.d., eller skulder betalasmedan förluster på såväl marknadsnoterade som ickemarknadsnoterade fordringar resp. skulder i utländsk valuta äravdragsgilla till 70%.Derivatinstrument (optioner och terminer) med underliggandeegendom som utgörs av fordringar i utländsk valuta skall enligtförslaget beskattas enligt samma regler som den underliggandeegendomen. Detsamma gäller finansiella instrument varsvärdeutveckling är beroende av ett index som är knutet tillutländsk valuta. Konvertibla skuldebrev utställda i utländskvaluta skall i reavinsthänseende inte behandlas somaktieliknande instrument utan som fordringar. Skuldebrev iutländsk valuta med optionsrätt skall generellt behandlas somtvå separata värdepapper.I motion Sk33 (yrkande 19) av m.fl. (m) yrkasavslag på propositionen i denna del. Regeringen bör enligtmotionärerna återkomma med ett nytt förslag som ansluter tillden inriktning av kapitalbeskattningen som förordats i motionen.Även m.fl. (c) yrkar i motion Sk40 (yrkande 7,delvis) avslag på propositionen såvitt avser begränsningar ochavvikelser från huvudprincipen för kvittning mellan inkomsteroch utgifter inom inkomstslaget kapital. Samma skattemässigaregler bör enligt c-motionärerna gälla för såväl ränteinkomsteroch reavinster som ränteutgifter och reaförluster för fordringarresp. skulder i utländsk valuta som gäller för placeringar isvensk valuta. Valutaterminer bör ges kvittningsrätt och förkonvertibla skuldebrev utställda i utländsk valuta bör sammaskatteregler gälla som för motsvarande värdepapper i svenskvaluta.Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsuppfattning att en likformig och neutral beskattning som inteskattemässigt gynnar eller missgynnar någon typ av inkomstereller utgifter förutsätter att fordringar och skulder i utländskvaluta behandlas vid beskattningen på i princip samma sätt somfordringar och skulder i svensk valuta. Utskottet ställer sigdärför bakom förslaget om beskattning av utländsk valuta.Samtidigt är det viktigt att man undviker att införa nya regleri lagstiftningen som öppnar vägen för metoder som syftar tillatt uppnå icke avsedda skattefördelar. Ett inslag i den nyakapitalbeskattningen som kan leda till manipulationer av olikaslag är den begränsning av skattereduktionen förränteutgiftsöverskott som inträder när nettoränteutgifternaöverstiger vissa belopp, olika för vuxna och barn. Ett ändamålmed de specialregler av olika slag som föreslås ipropositionen, t.ex. bestämmelsen att ränteinkomst i utländskvaluta inte skall påverka avdragstaket, är just att motverkaavancerad skatteplanering i form av spekulation i utländskavalutor för att öka det fulla avdragsutrymmet för ränteutgifterpå ett icke avsett sätt. De tekniska lösningar förlagstiftningen som föreslås i propositionen har granskats ochlämnats utan erinran av lagrådet. Inte heller utskottet harfunnit anledning till erinran mot regeringens förslag utan meddet anförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del ochavstyrker motionerna i motsvarande del.Ändrade regler såvitt avser ränteavdragsbegränsningPropositionen innebär att rätten att kvitta ränteutgifter över100000 kr. mot ränteinkomster begränsas ytterligare. Utövertidigare begränsningar föreslås att ränteavdragstaket inte höjsför ränta på inlåningskonton med uppskjuten räntebetalning ochfordringar i utländsk valuta. Detsamma gäller för ränta påskuldebrev med varierande räntesats eller medränta som inte betalas samt ränta på skuldebrev somgetts ut till underkurs. Ett skuldebrev bör enligt förslagetanses som emitterat till pari (ej underkurs) om emissionskurseninte understiger av skuldebrevets nominella värde.I motion Sk33 (yrkande 20) av m.fl. (m) begärsförslag om slopande av avdragsbegränsningen på ränteutgifteröver en viss nivå. I motion Sk40 (yrkande 7, delvis) av GörelThurdin m.fl. (c) yrkas avslag på propositionen utom såvittavser inlåningskonton med uppskjuten räntebetalning.Utskottet kan i princip instämma i att det föreligger ettbehov att förebygga skatteplanering och motverka skattekreditergenom lånefinansierade placeringar som ger en låg löpandeavkastning. Utskottet anser emellertid att den i propositionenföreslagna regleringen fått en utformning som medför attbegränsningarna även träffar tillgångar som inte kan utnyttjasför skatteplanering. Mot bakgrund av bestämmelsernas syfteförordar därför utskottet vissa justeringar i förslaget till nyregel för ränteavdragstaket med följande innebörd.Ränteavdragstaket bör höjas för ränta på s.k. floating ratenotes o.d. (skuldebrev med ränta som fortlöpande eller med vissaintervall anpassas till det allmänna ränteläget).Gränsdragningen mellan skuldebrev som ges ut till pari ochunderkursskuldebrev bör justeras på så sätt att procentsatsensänks från 90 till 85. Den senare procentsatsen är enligtutskottets uppfattning bättre anpassad till en hög allmänräntenivå. Sänkningen av procentsatsen medför att ränta påskuldebrev med en löptid på högst höjer ränteavdragstaketäven om den allmänna räntenivån är hög.Skuldebrev som tillhör ett visst obligationslån, förlagslåneller liknande lån av det slag som normalt inregistreras påStockholms fondbörs bör av förenklingsskäl behandlas på ettenhetligt sätt. Förhållandena för den förstaförsäljningen av skuldebrev som utfärdats för lånet bör varaavgörande för bedömningen av om skuldebreven i lånet skall ansessom underkursskuldebrev. En senare ändring i det allmännaränteläget bör således inte påverka gränsdragningen även omändringen inträffar när skuldebrev i lånet alltjämt kan ges utpå marknaden. De skuldebrev som är hänförliga till ett visst lånav sådant slag har samma kupongränta och förfallodag samt sammaslutdag för lånets löptid.En grundprincip i den nya kapitalbeskattningen är att s.k.derivatinstrument (optioner, terminer o.d.) beskattas enligtsamma regler som gäller för instrumentets underliggande egendom.Detta bör föranleda ett tillägg till bestämmelsen.Utskottet vill framhålla att bestämmelsen i fråga omskuldebrev är tillämplig även på enkla skuldebrev (ställda tillviss man) som inte är avsedda för marknaden. Det börunderstrykas att kravet på årlig räntebetalning skall ansesuppfyllt i fråga om skuldebrev med en löptid på högst ett åräven om hela avkastningen utgår först vid inlösen.Utskottet föreslår, med anledning av propositionen, attriksdagen antar en lagreglering i enlighet med det anförda.Härigenom tillgodoses i väsentlig utsträckning även motion Sk40yrkande 7 i denna del. Motion Sk33 yrkande 20 avstyrks.Ersättande av undantagsregeln med beloppstak för fåmansföretagEn ägare av ett fåmansföretag som gör en reavinst vidförsäljningen av sitt företag har enligt en särskildundantagsregel en möjlighet att visa att reavinsten inte börhänföras till arbetsinsatser i företaget. I propositionenföreslås att denna undantagsregel skall ersättas med ettbeloppstak som maximerar den reavinst som måste redovisas sominkomst av tjänst. Maximalt 100 basbelopp (2,97 milj. kr. år1990) har bedömts som en lämplig nivå på ett sådant beloppstak.I motion Sk33 (yrkande 21) av m.fl. (m) godtaspropositionen men begärs en översyn av bestämmelsernabeträffande såväl utdelningsinkomster som kapitalvinster. GörelThurdin m.fl. (c) yrkar däremot i motion Sk40 (yrkande 6) avslagpå propositionen i denna del och ett bibehållande avundantagsregeln.Utskottet anser nu liksom tidigare att det är nödvändigt attkomplettera reavinstreglerna vid försäljning av fåmansföretagmed en bestämmelse som tillåter den skattskyldige att skatta förviss del av reavinsten på annat sätt än som inkomst av egeteller närståendes arbete i företaget. Enligt propositionen ärden nuvarande s.k. undantagsregeln inte preciserad på ettgodtagbart sätt.