bet · GE01TU1 · 1990-08-25 00:00:00 — Inriktningen av verksamhet åren 1991--1993 Motioner framlagda under den allmänna motionstiden I betänkandet tillstyrker utskottet förslag i 1990 årsbudgetproposition bl.a. om inriktningen av televerketsverksamhet --1993 och om ekonomiska mål förverksamheten under samma tid.I betänkandet behandlas vidare motionsyrkanden från denallmänna motionstiden innevarande år om telepolitikensinriktning, ökad kapacitet i telenätet, ökad kostnadsanpassningav taxor och om enhetstaxa, ökning av televerketstill statsverket inlevererade rörelseöverskott,telefonautomater i glesbygd, texttelefon samt om ändrathuvudmannaskap för . Utskottet avstyrkersamtliga motionsyrkanden med hänvisning främst till att deberörda frågorna är föremål för utredning eller beredning inomregeringskansliet.Till betänkandet är fogat sju reservationer. De avser följandefrågor och partier.Telepolitikens inriktning (m) och (fp). I reservationenbetonas vikten av att telenät får konkurrens avprivata nät.Ökad kapacitet i telenätet (c och mp) och (v). I den första avdessa två reservationer framhålls att varje företag ochpermanentbostad i landet bör kunna få tillgång till ett telenätsom har tillräcklig kapacitet för datatrafik av jämn och högkvalitet. I v-reservationen framhålls bl.a. att regionalarättviseskäl talar för att glesbygdens telekommunikationer börprioriteras.Enhetstaxa för teletjänster (v).Televerkets till statsverket inlevererade rörelseöverskott(fp) och (c). Enligt fp-reservationen bör inlevereraytterligare 500 milj.kr. Enligtc-reservationen bör inleveransen öka med 400 milj.kr.Telefonautomater i glesbygd (v). I reservationen framhålls attteleverket -- i likhet med SJ -- bör kunna få betalt av statenför olönsam trafik. Regeringen föreslår i proposition 1989/90:100 bilaga 8() under avsnittetTelekommunikationer (s.147--159)1. att godkänner vad i propositionen har förordatsom inriktningen av verksamhet under perioden1991--1993,2. att godkänner vad i propositionen har anförtsom ekonomiska mål för verksamhet under perioden1991--1993,3. att bemyndigar regeringen att godkänna ettkapitaltillskott till från ienlighet med vad i propositionen har anförts. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 19901989/90:T201 av och (båda c)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppgift att förstärkatelenätet i hela landet.1989/90:T215 av m.fl. (m) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om telepolitiken,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att marknadsanpassasamtliga teleavgifter och -taxor.1989/90:T216 av och (bådas) vari yrkas (delvis) att ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga uppköp av post- ochteletjänster av sociala skäl.1989/90:T801 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en prioritering av utbyggnad av telenätet förNorrlands inland samt att utreda förutsättningarna för enenhetstaxa för rikssamtalen i hela landet.1989/90:T802 av m.fl. (vpk) vari yrkas1. att ger regeringen i uppdrag att införaenhetstaxa för teletjänster,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden avtelekommunikationssystem på landsbygden.1989/90:T803 av och (båda fp) variyrkas att beslutar om en sådan uppskrivning avteleverkets avkastningskrav att inleveransen till statsbudgetenblir ytterligare 500 milj.kr.1989/90:T804 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att en överföring av ansvaret för det statligaägarinflytandet i från till statensräddningsverk bör utredas.1989/90:T805 av och (bådam) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samtidig förbättring ochbesparing såväl för den enskilde användaren som för samhälletvid dövas, hörselskadades och talskadades texttelefonering.1989/90:T806 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att landets glesbefolkade delar får entillfredsställande utveckling av telekommunikationerna,2. att hos regeringen anhåller om att televerketfår i uppdrag att utföra den härför erforderliga utbyggnaden avtelekommunikationsnätet.1989/90:T807 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omÖrnsköldsvik som teleförsökskommun i norr.1989/90:T808 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1989/90:N346 anförts om riktlinjer för telepolitiken.1989/90:T809 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen -- med motivering i motion 1989/90:Fi213 -- hosregeringen begär förslag om ökade inleveranser från televerketmed 400 milj.kr. /91.Bakgrund1988 års riksdagsbeslut om telepolitikens mål och inriktningm.m.Riksdagen beslutade om mål och inriktning förtelepolitiken m.m. (prop. 1987/88:118, bet. TU28, rskr. 402).Enligt beslutet är det övergripande målet för telepolitikenatt medborgarna, näringslivet och den offentliga förvaltningen ilandets olika delar skall erbjudas en tillfredsställandetillgång på telekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad.Detta mål vidareutvecklas i beslutet i följande fem delmål.Telesystemet skall utformas så att det ger en godtillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer.Telesystemet skall utformas så att det bidrar till etteffektivt resursutnyttjande i samhället som helhet. Samtidigtskall telesystemet i sig vara effektivt.Telesystemet skall utformas så att utvecklingsmöjligheternatas till vara.Telesystemet skall vara uthålligt och tillgängligt underkriser och i krig.1988 års riksdagsbeslut omfattar också telepolitikensinriktning. Beslutet i den delen innebär i korthet följande.Statens åtgärder skall utformas i en dialog medintressenterna. nätutbyggnadsplaner skall förankraspå regional och lokal nivå.Konsumenterna skall ha så stor valfrihet som möjligt i sinanvändning av teletjänster.Staten skall skapa förutsättningar för en effektiv konkurrenspå utrustningsmarknaden och vid utveckling av teletjänster.Staten skall ansvara för att det finns ett sammanhållet ochöppet telenät som täcker hela landet.Kostnaderna för att ge alla tillgång till grundläggandetelekommunikationer och för att tillgodose totalförsvaretsintressen skall betalas solidariskt. Telepolitikens inriktningI motion T808 (fp) framhålls att konsumenter och företag börha så stor valfrihet som möjligt i sin användning avteletjänster. Vidare påpekar motionärerna att telekommunikationav olika slag äger rum i ett telesystem som i ökande grad kommeratt utgöra en samverkan mellan det statliga allmänna telenätetoch ett antal privata nät. Det är viktigt -- betonas det imotionen -- att företrädare för dessa olika nät kan verka pålika villkor. Den svenska telepolitiken bör därför, i likhet medvad som är fallet i en rad andra länder, söka skapaförutsättningar för en verklig nätkonkurrens mellan jämbördigaparter. Privata telenät, som t.ex. Comviks, bör ges vidgademöjligheter att vidareutvecklas genom konkurrens på likavillkor. Även helt nya nätföretag bör välkomnas. Jämlikakonkurrensförutsättningar kan skapas via t.ex. riktadeforskningsbidrag och stöd till demonstrationssystem somfinansieras av näringsliv och stat i samverkan. Om inte enverklig telekonkurrens uppnås inom rimlig tid, bör möjligheternaatt dela upp i olika bolag utredas. I samband härmedkan en privatisering av bolagen aktualiseras.I motion T215 (m) betonas vikten av en konkurrens på likavillkor mellan och andra operatörer.1988 års riksdagsbeslut om telepolitiken innebär som nämntsbl.a. att staten skall skapa förutsättningar för en effektivkonkurrens på utrustningsmarknaden och vid utveckling avteletjänster. I proposition 1987/88:118, som låg till grund förbeslutet, erinras också om att ingalunda har någonensamrätt att äga och driva ett telenät. Vid sidan avteleverkets nät har SJ, och försvaretdrivit stora nät för eget bruk, framhölls det vidare i dennämnda propositionen. AB Comvik, som motionärerna särskiltnämner, tillhandahåller mobiltelefontjänster via ett eget nät.Stora företag, såsom LM och , förfogar också överegna telenät för sina interna kommunikationer. EG har i sin s.k.grönbok från om behovet av att utveckla engemensam marknad för telekommunikationsservice och utrustningbetonat vikten av konkurrens som ett medel för att främja ensådan utveckling. Den sålunda angivna målsättningen har däreftertagit sig uttryck i ett flertal olika direktiv inom området. Iarbetet med att uppnå ett har dessa direktivs innehållsjälvfallet beaktats. har från svensk sida inte settsnågon svårighet att anta direktiven i fråga. Svensk telepolitikanses ligga väl i linje med EGs och -- beträffandeliberalisering -- i många avseenden före. Frågor som gällersamtrafik mellan telefonnät och andra nät har avteleverket underställts regeringens prövning. Verket har därvidbetonat vikten av att alla operatörer på den svenskatelemarknaden kan arbeta på konkurrensneutrala tekniska ochekonomiska villkor. Ärendet bereds inomregeringskansliet.Inom pågår vidare en översyn av styrningenav affärsverk. kraven på treårsplanernas innehåll, ekonomisk styrning,organisation och redovisning samt hur den ägarmässigauppföljningen skall ske.Med hänvisning till det anförda kan utskottet inte för sindel finna någon åtgärd påkallad med anledning avmotionsyrkandena, varför desamma avstyrks.2. Inriktningen av verksamhet under perioden1991--1993I den proposition som utskottet nu har att behandla framhållerföredragande departementschefen att verksamhet underperioden --1993 skall inriktas på en fortsatt koncentrationpå nätutveckling och nättjänster. Den framtida utvecklingen inomteleområdet kräver en fortsatt kostnadsanpassning av televerketsolika taxor för att möta den ökande konkurrensen. I och med atttidigare överskott från t.ex. internationell trafik minskarmåste de investeringar som görs för olika kundgrupper i högregrad än tidigare relateras till ett marknadsekonomiskt synsätt.Utbyggnader eller modernisering av nätet bör relateras tillkundernas behov och den samhällsekonomiska nyttan. Insatser förglesbygd och kraven på en modernisering av det allmännatelenätet måste avvägas mot verkets marknadsförutsättningar påandra områden.Verkets treårsplan innebär -- betonar departementschefen --en fortsatt anpassning av verksamheten till den dynamik somkännetecknar telemarknaden. Kundernas växande krav skalltillgodoses. Kunden sätts vidare i centrum. Tjänster ochprodukter skall kunna erbjudas relaterat till kundernasspeciella krav. Det omfattande investeringsprogram -- ca 27miljarder kronor för treårsperioden -- som verket lägger framutgör ett viktigt medel för att klara fastlagda, och höjda,servicemål. Den största delen av investeringarna, ca 5,5miljarder kronor , avser telenätet. Det gäller såväl enkapacitetsutbyggnad som en modernisering.Krav på ökad kapacitet i telenätet framställs i fleramotioner.Sålunda begärs i motion T201 (c) en upprustning av telenätetså att varje företag och permanentbostad får tillgång till enmodern telefonlinje som har tillräcklig kapacitet fördatatrafik.I motion T215 (m) framhålls att goda teleförbindelser är ettlivsvillkor för det svenska näringslivet. Inte minst för områdenutanför storstadsregionerna är modern telefonteknik nödvändig.Uppkoppling till moderna telestationer med tillräcklig kapacitetbör kunna erbjudas på alla orter i landet.I motionerna T801 (fp) och T802 (vpk) framförs krav påförbättrade telekommunikationer i inland. I bådamotionerna framhålls att telekommunikationerna i denna region äreftersatta och att detta särskilt gäller datakommunikationerna.Härigenom försvåras -- betonar motionärerna -- näringslivetsutveckling i regionen och därmed utvecklingen av kontakter ocharbetstillfällen. I båda motionerna understryks vidare attglesbygdens telekommunikationer bör prioriteras av regionalarättviseskäl.I motion T806 (m) framförs krav på förbättradetelekommunikationer i glesbygd, särskilt i sydöstra framhåller att telenätet i regionen har otillräckligkapacitet och att telefax- och datatrafik härigenom försvåras.I motion T807 (c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om somteleförsökskommun i norr. Motionären framhåller att inomkommunen finns både gamla och nya växelstationer. Näringslivet,bestående av stora massa- och verkstadsindustrier men också enmängd exportinriktade småföretag, är mycket aktivt -- fortsättermotionären -- men hindras genom en otillräckligservice i form av telekommunikationer. Det borde för ett företagi inte vara ett hinder att det är beläget i glesbygd.Det skulle vara mycket intressant att kunna utvärdera betydelsenav en fullständig utbyggnad av telekommunikationerna i en kommunsom Örnsköldsvik.Utskottet vill med anledning av samtliga dessa motionsyrkandentill en början erinra om att statens övergripande ansvar påteleområdet enligt telepolitiska beslut begränsas tillatt avse grundläggande telekommunikationer. Utbudet avteletjänster karakteriseras numera av att många andra tjänsterän telefoni erbjuds. Användarnas behov av de många olikatjänsterna varierar. Det är inte möjligt eller lämpligt --framhålls det i beslutet -- att staten tar ett övergripandeansvar för att alla dessa olika behov tillgodoses. Staten bör setill att de grundläggande telekommunikationerna erbjuds med godtillgänglighet och service. Alla människor i landet skallerbjudas en telefonanslutning i den permanenta bostaden tillsamma pris och med samma service och kvalitet. Givetvis skallstaten genom kunna erbjuda även andratelekommunikationer än de grundläggande.Utskottet delar departementschefens uppfattning att deinvesteringar som gör för olika kundgrupper i högregrad än tidigare bör relateras till ett marknadsekonomisktsynsätt. Utbyggnader eller modernisering av nätet bör vidarerelateras till kundernas behov och den samhällsekonomiskanyttan. Insatser för glesbygd och kraven på en modernisering avdet allmänna telenätet bör även enligt utskottets mening avvägasmot marknadsförutsättningar på andra områden.Post- och teleutredningen (K 1988:02) föreslår i sittbetänkande med regionalt och socialt ansvar (SOU1990:27) att statens övergripande regionalpolitiska och socialaansvar på teleområdet skall begränsas till att avse normaltelefonkommunikation i hela landet till enhetliga priser förföretag resp. för hushåll. Normal telefonkommunikation börenligt utredningen beskrivas som en renöverföringstjänst för telefonsamtal mellan två fasta punkter.Statens regionalpolitiska och sociala ansvar bör således --betonar utredningen -- inte omfatta olika slags tilläggstjänstereller data- och telefaxöverföringar och inte heller mobiltelefoni. Sådana tjänster bör kunna tillhandahållas avteleverket eller andra företag på marknadens villkor. Dettasynsätt hindrar inte att utredningen ser det somregionalpolitiskt betydelsefullt att nya typer av nättjänsterblir tillgängliga i hela riket och att företag i stödområdenabör kunna få statligt ekonomiskt stöd till sina utgifter förkostsamma nätanslutningar. Utredningen, vars förslag förnärvarande bereds inom , noterar att regeringeni proposition 1989/90:76 Regionalpolitik för 90-talet föreslagitatt sådant stöd skall bli möjligt. Utskottet antecknar för sindel att innevarande år beslutat i enlighet medregeringens förslag (bet. 1989/90:AU13, rskr. 346)Med anledning av de motionsyrkanden som är i fråga villutskottet vidare återge vissa synpunkter som under handinhämtats från televerket.Det svenska telefonnätet är byggt för telefoni enligtinternationell standard. Den standard som gäller för telefax-och dataöverföring innebär högre tekniska krav. En snabbupprustning av hela telenätet till en sådan standard skulleenligt bedömning kräva investeringar istorleksordningen . Kundernas krav på telefax-och datakommunikation i telefonnätet söker verket tillgodose iden utsträckning det kan ske till rimliga kostnader.Möjligheterna till telefax- och datakvalitet i telefonnätet ökarför övrigt successivt i takt med moderniseringen av nätet. Dengenomsnittliga sannolikheten för att ett telefax- ellerdatasamtal skall lyckas var och beräknas ökatill . För AXE-anslutna kunder utvecklassannolikheten från år år 1995.Vid slutet av hade av alla abonnentertillgång till . Vid slutet av beräknas ha detoch vid slutet av . I teleområden med stor andelglesbygd är motsvarande siffror , år 1992och . AXE-täckningen växer sålunda snabbare iglesbygdsområden än i genomsnitt. Investeringar i nyatelefonstationer uppgår till milj.kr.per år.Telenätet i inland och i sydöstra harenligt en hög kvalitet och en god framkomlighet somär helt i nivå med standarden i landet i övrigt.Telenätet i och har en högkvalitet jämfört med övriga landet. Flera satsningar görs ocksåför att modernisera telenätet i regionen. kommunligger på grund härav väl framme när det gäller modernteleteknik. Förutsättningar finns härigenom förförsöksverksamheter av olika slag. Kommunen har kontinuerligtinformerats om dessa satsningar. är berett att ocksåfortsättningsvis diskutera sådana konkreta förslag som kommunenoch andra kunder kan ha när det gäller att utveckla servicen.Den första i tas i drift i slutet avinnevarande år.I sin treårsplan för perioden --1994, som är daterad den26 och som regeringen ännu inte tagit ställning till,förordar att moderniseringstakten av telenätet skallöka. Införandet av AXE-teknik bör enligt verket påskyndas ochvara klart . Vidare förordas insatser för attmodernisera och förbättra telenätet i glesbygd genom utnyttjandeav småskalig, ny teknik.Med hänvisning till det anförda samt i avvaktan påstatsmakternas ställningstagande till treårsplan förperioden --1994 och resultatet av pågående beredning avpost- och teleutredningens förslag avstyrker utskottet samtligade motionsyrkanden som är i fråga. Förslaget i propositionenom godkännande av vad departementschefen anfört om inriktningenav verksamhet tillstyrks i motsvarande del.Taxefrågor behandlas i tre motioner.I motion T215 (m) framhålls att bör tillämpa enmarknadsanpassad prissättning för att en konkurrens på likavillkor skall bli möjlig och för att investeringar och övrigverksamhet inte skall få en felaktig inriktning.I motion T801 (fp) framhålls att en enhetstaxa förrikssamtal i hela landet bör införas.I motion T802 (vpk) framhålls att en enhetstaxa förteletjänster bör införas.Riksdagen godkände en omläggning av taxorsom innebär att verket successivt ges möjlighet att anpassadessa till vad som är affärsmässigt inom ramen för de krav somställs på service, regional balans och sociala hänsyn (prop.1987/88:118, bet. TU28, rskr. telepolitiskabeslut innebar bl.a. också godkännande av en ökadkostnadsanpassning av taxor och av att en sådananpassning delvis skulle få ske selektivt. I den proposition somutskottet nu har att behandla framhåller departementschefen, somnämnts, att den framtida utvecklingen inom teleområdet kräver enfortsatt kostnadsanpassning av olika taxor för attmöta den ökande konkurrensen. Utskottet delar denna uppfattning.Den kostnadsanpassning av taxorna som pågår kommer successivtatt leda till en alltmer marknadsanpassad prissättning. framhållit i det föregående föreslår post- ochteleutredningen att staten skall ansvara för att normaltelefonkommunikation erbjuds i hela landet till enhetliga priserför företag resp. för hushåll. Enhetliga priser innebär enutjämning av priserna mellan t.ex. tätort och glesbygd och attprissättningen sålunda inte kan bli helt marknadsanpassad.Prissättningen på tjänster som tillhandahåller utövernormal telefonkommunikation -- såsom t.ex. data- ochtelefaxtrafik, mobil telefoni och AXEs tilläggstjänster -- kandäremot marknadsanpassas.Av post- och teleutredningens betänkande framgår attutredningen studerat effekterna av ett införande av enenhetstaxa, dvs. en taxa som ger samma samtalskostnad per minutoavsett avstånd. Därvid har förutsatts att intäkterskall hållas oförändrade och att nuvarande tidszoner ochmarkeringsavgift bibehålls. Resultatet visar att lokalsamtalenskulle bli tre à fyra gånger dyrare än nu och att kostnaden förrikssamtal skulle minska med allt från till upp emot 80%beroende på avståndet. Troligtvis -- säger utredningen -- skulleen enhetstaxa leda till delvis nya samtalsmönster vilket i sintur skulle påverka behovet av investeringar i telenätet. Hurmycket större investeringar skulle behöva göra ärsvårt att förutse, men det kan röra sig om avsevärda belopp.Utredningens slutsats är att enhetstaxa inte bör införas.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatetav beredningen av post- och teleutredningens förslag avstyrkerutskottet motionsyrkandena. Förslaget i propositionen omriksdagens godkännande av vad departementschefen förordat ominriktningen av verksamhet tillstyrks i den del somnu är i fråga.Vidare tillstyrker utskottet att godkänner vaddepartementschefen förordat om inriktningen av televerketsverksamhet i de delar som inte behandlats ovan.3. Ekonomiska mål för verksamhet under perioden1991--1993 m.m.I propositionen erinras att fastställt somräntabilitetsmål för att avkastningen på det egnakapitalet skall vara tillräckligt hög för att soliditeten förkoncernen skall uppgå till (prop.1987/88:118, bet. TU28, rskr. Detta soliditetsmål liggerfast. räknar med att taxorna under periodenbehöver höjas med givna antaganden om inflationoch löneökningar. För att minska effekterna av föreslagen momspå teletjänster har verket föreslagit att taxenivån höjs med3% och år 1991.Regeringen föreslår att godkänner vaddepartementschefen anfört om ekonomiska mål för televerketsverksamhet --1993.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.I motionerna T803 (fp) och T809 (c) framhålls attteleverkets till statsverket inlevererade rörelseöverskottbör öka med 500 resp. 400 milj.kr.Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden erinraom beslut (prop. 1983/84:100 bil. 8, bet. 249) att dels omvandla statskapital perden till ett amorteringsfritt statslån attredovisas som en långfristig skuld i verkets räkenskaper och meden ränta som är lika med statens utlåningsränta, dels bildaett nytt fast statskapital genom en uppvärdering av vissa avteleverkets fastigheter med 1 760 milj.kr. Statens krav påöverskott skulle baseras på detta nya statskapital. Räntesatsensattes till statens avkastningsränta. Statens utlåningsränta ochstatens avkastningsränta är båda 11,5 %.Televerket beräknas enligt proposition 1989/90:150(kompletteringspropositionen) för /91 betala enränta med 257,3 milj.kr. på det amorteringsfria statslånet ochinleverera 202 milj.kr. i rörelseöverskott till statsverket.Sammanlagt betalar sålunda under /91ca 460 milj.kr. Motionärernas krav på ökadeinleveranser innebär en ungefärlig fördubbling av sistnämndabelopp -- med negativa återverkningar på likviditetoch soliditet som följd. Detta skulle i sin tur innebära attteleabonnenterna genom höjda taxor belastas med kostnader somverket inte självt kan påverka eller förutse, något somutskottet för sin del inte vill förorda. Det nuvarandeinleveranskravet bör vidare ses mot bakgrund av televerketsuppgifter för totalförsvaret och dess sociala ochregionalpolitiska förpliktelser.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatetav den i det föregående nämnda översynen avkommunikationsdepartementets affärsverk avstyrker utskottetmotionsyrkandena.4. Kapitaltillskott till (Notelsat)från televerketI propositionen erinras om att beslutade omen satsning på . , som avsågsskjutas upp , planerades innehålla utrustning förexperiment med överföring av data, video och direkt-TV. Enligtett avtal mellan och (Rymdbolaget) skulle verket ansvara för utformningen ochgenomförandet av experimenten. skulle, enligtavtalet, då projektet övergick till preoperativt eller operativtbruk överta satelliten.År 1983 träffades en överenskommelse mellan ochNorge beträffande projektet. Härvid överfördes televerketsrättigheter och skyldigheter till driftbolaget , somtill lika delar ägs av de svenska och norska televerken.