bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Detta samarbeteinnebär dessutom en så långtgående samordning av den ekonomiskapolitiken att det knappast vore möjligt för att ingåutan att ha de inflytandemöjligheter som ett medlemskap ger.Med det anförda får yrkande 8 i motion U515 och yrkande 6 imotion U522 anses besvarade.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande ekonomisk politik och kapitalrörelseratt förklarar yrkande 8 i motion 1989/90:U515 ochyrkande 6 i motion 1989/90:U522 besvarade med vad utskottetanfört,29. Ekonomisk politik och kapitalrörelser (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.44börjar med "I proposition 1990/91:39" och slutar med "yrkande 6i motion U522." bort ha följande lydelse:Utskottet måste understryka att rätten till arbete som är ettmål för vårt lands ekonomiska politik inte är det i EG. Istället betonar EG endast prisstabiliteten.Planen på en gemensam centralbank för EG kommer när dengenomförs att innebära att beslutsrätt i en mängd ekonomiskafrågor förs från de nationella parlamenten till EG-banken.I den s.k. Delorsplanen heter det bl.a.: "Det blir nödvändigtatt utveckla bindande regler och procedurer för budgetpolitikensom bl.a. innefattar:effektiva övre gränser för budgetunderskott hos enskildamedlemsstater, hinder mot tillgång till direktacentralbankskrediter och andra former för monetär finansiering,gränser för lån i icke-EGvaluta.fastställande av en övergripande skattepolitik på medellångsikt, inbegripet storleken och finansieringen av de olikabudgetposterna, såväl på nationell som EG-nivå. "Detta innebär enligt utskottet en oacceptabel centraliseringav beslutanderätten i ekonomiska frågor, t.ex. skattepolitiken,till övergripande organ inom EG. Av denna anledning menarutskottet att kan uttala att intekommer att delta i EGs EMS-samarbete.Med tanke på att ett EG-medlemskap innebär en kraftiginskränkning av den nationella beslutanderätten över denekonomiska politiken är naturligtvis ett EG-medlemskaputeslutet.Med anledning av ovanstående yrkar utskottet bifall tillyrkande 8 i motion U515 och yrkande 6 i motion U522.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande ekonomisk politik och kapitalrörelseratt med bifall till yrkande 8 i motion 1989/90:U515och yrkande 6 i motion 1989/90:U522 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,30. Ekonomisk politik och kapitalrörelser (mom. 16)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "U522" bort haföljande lydelse:Utskottet kan ej ansluta sig till finansutskottets yttrande.Den pågående integrationsprocessen gentemot EG innebär ettpåtagligt hot mot möjligheter att föra en självständigekonomisk politik och besluta om sina egna ekonomiskaförhållanden.I Delorsplanen heter det bl.a.: "Det blir nödvändigt attutveckla bindande regler och procedurer för budgetpolitiken sombl.a. innefattar:effektiva övre gränser för budgetunderskott hos enskildamedlemsstater; hinder mot tillgång till direktacentralbankskrediter och andra former för monetär finansiering;gränser för lån i icke-EG-valuta;fastställande av en övergripande skattepolitik på medellångsikt, inbegripet storleken och finansieringen av de olikabudgetposterna, såväl på nationell som på EG-nivå. "Detta innebär enligt utskottets mening en oacceptabelcentralisering av beslutanderätten i ekonomiska frågor, t.ex.skattepolitiken, till övergripande organ inom EG där Sverigeinte får något inflytande. har i det pågående samarbetetmed EG i alltför hög grad prioriterat kapitalets frihet iEuropa. Det är enligt utskottets mening nödvändigt att dennautveckling hejdas och ges en annan inriktning, där i ställetmänniskors frihet prioriteras och där samarbetet inte begränsastill EG utan omfattar hela . Utskottet anser därför ilikhet med vad som anförs i yrkande 6 i motion U522 (mp) attriksdagen hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej medger anslutning av tillEMS. Ett närmande till EMS vore ett steg i fel riktning. Istället bör hävda sin nationella självbestämmanderättoch utveckla samarbetet med hela , med sikte på att skapafri rörlighet för människorna. I likhet med yrkande 9 i sammamotion anser utskottet att hos regeringen begärklarläggande att förhandlingsmandatet med EG inte helleromfattar harmonisering av lagstiftningen beträffandemedbestämmande för löntagare i aktiebolag.Med det anförda yrkar utskottet bifall till yrkande 8 i motionU515 och yrkande 6 i motion U522.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande ekonomisk politik och kapitalrörelseratt med bifall till yrkande 8 i motion 1989/90:U515och yrkande 6 i motion 1989/90:U522 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,31. Skattefrågor (mom. 17)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "På vissa" och slutar med "motion U533" bort haföljande lydelse:Sverige har emellertid inget intresse av en samordning med EGpå skatteområdet. För att kunna bibehålla nationellsjälvständighet i fiskala frågor krävs att den svenskaregeringen behåller sin förmåga att opåverkad av främmandenationers intressen utforma sin egen skattepolitik.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "motion U533"bort ha följande lydelse:Utskottet kan ej ansluta sig till skatteutskottets yttrande.Svenska folkets urgamla rätt att sig självt beskatta måsteenligt utskottets uppfattning bestå.Härmed ansluter sig utskottet till yrkande 2 i motion U533.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande skattefrågoratt med bifall till yrkande 2 i motion 1989/90:U533som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. Miljöfrågor (mom. 18)() anserdels att det efter det avsnitt i utskottets yttrande sompå s.47 slutar med "pröva frågan" bör tilläggas:Problemet för miljöfrågorna i EG är således den överordnadeprincipen om varornas fria rörlighet. Grunden för enframgångsrik miljöpolitik måste bygga på principen att skyddetav en människovänlig miljö är viktigare än varornas friarörlighet.Fortsättningsvis är det viktigt att bryter sin lågaprofil i EES-förhandlingarna gällande miljöfrågorna och medskärpa klargör att vi inte kan godta försämringar för svensk delnär det gäller miljön.Alla miljöuppgörelser i EES måste bygga på att enskilda länderinte får försämra sin miljölagstiftning och inte heller fårsenarelägga planerade förbättringar/skärpningar avlagstiftningen.dels att den del av utskottets yttrande som på s.47börjar med "Samarbetet med EG" och slutar med "miljösamarbetet iEuropa" bort ha följande lydelse:Miljöproblemen är globala och åtgärder kan inte inskränkastill ett nationellt plan. Det krävs en utveckling av deinternationella och europeiska organ som arbetar med miljöskydd.EG-, EFTA- och östeuropeiska stater måste gemensamt angripa destora miljöproblemen genom beslut om bindande åtgärder på etteuropeiskt plan. ECE, ESK eller skulle kunna utgörade organ där sådana beslut fattas.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "ansluter" och slutar med "ansesbesvarade" bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker yrkande 7 i motion U515, yrkande 5 imotion U519, yrkande 3 i motion U522, yrkandena 1, 2, 4, 5, 7och 13 i motion U542. Yrkande 6 i motion U503, yrkande 1 imotion U657 och yrkande 8 i motion U518 anses besvarade.dels att den mening på s.48 som börjar med "På vissapunkter" och slutar med "" bort utgå.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande miljöfrågoratt med bifall till ifrågavarande del av yrkande 7 imotion 1989/90:U515, yrkande 5 i motion 1989/90:U519, yrkande 3i motion 1989/90:U522, yrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 13 i motion1989/90:U542 och med besvarande av yrkande 6 i motion1989/90:U503, yrkande 8 (delvis) i motion 1989/90:U518 ochyrkande 1 i motion 1989/90:U657 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,33. Miljöfrågor (mom. 18)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "ansluter" och på s. 49 slutar med"anses besvarade" bort ha följande lydelse:EG kommer inte att acceptera ett svenskt fasthållande vidhundratals "särregler" i det fortsatta arbetet medEG-anpassningen. Tvärtom kräver EG att alla länder som villkomma i åtnjutande av den inre marknadens fördelar också måsteacceptera hela EGs samlade regelverk, den s.k. acquiscommunautaire, som omfattar allt vad EG enats 1957.Sverige håller i det pågående arbetet på att avsäga sigmöjligheterna att föra en självständig miljöpolitik. Riksdagenbör enligt utskottet därför bl.a. ge regeringen till känna atten försämrad yttre miljö är ett pris som inte är berettatt betala för att uppnå EG-anpassning.I november 1989 redovisades en av som förutspådde kraftigt ökande miljöproblem pågrund av den inre marknadens dynamiska tillväxteffekter. De irapporten refererade riskerna för att EGs inre marknad ledertill betydande ökningar av allvarliga miljöproblem bör enligtutskottets mening ges regeringen till känna. Vidare börframhållas att de av energi- och påpekadeskillnaderna mellan och EG, bl.a. när det gällermiljömotiverad gränskontroll, kontroll av avgasrening ochsvavelutsläpp, inte får utjämnas genom att sänker sinakrav. Kemikaliekontrollen inom EG är på olika sätt snävare. Detinnebär bl.a. att färre ämnen klassas som cancerframkallandeinom EG än i och att EG har högre farlighetströskel.EG saknar vidare regler om uppgiftsskyldighet. Skillnadernamellan och beträffande kemikaliekontrollen får inteutjämnas genom att svenska normer försvagas eller att planeradeskärpningar försenas. har i ett förslag tillimportregleringar av produkter som framställts med hjälp av CFC(freoner) konstaterat att det trots EG-beslut om anslutning tillMontreal-protokollet inte är möjligt attharmonisera de svenska reglerna med EGs bestämmelser. Enförsenad avveckling av freoner på grund av EG-anpassningen kanenligt min mening inte godtas. EFTA har lovat EG att man iframtiden skall avstå från alla restriktioner beträffande bl.a.export, import, återexport, territoriella skyddsregler ochoberättigade säljförbud. Undantag för t.ex. export avmiljöfarligt avfall har inte gjorts. Utskottet anser attriksdagen hos regeringen bör begära ett klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med miljöfarligtavfall.Utskottet är vidare av den uppfattningen att skallsatsa på att utveckla ECE (Economic Commission for Europe) ännu starkare bas för all-europeiskt miljösamarbete. Globaltoch regionalt samarbete krävs för att sanera miljön och mötahoten mot vår överlevnad. Varje land skall kunna skydda naturen,miljön och sina invånares hälsa och vägra handla med miljö- ochhälsovådliga produkter och produkter som framställs underomständigheter som strider mot de mänskliga rättigheterna ellerinnebär ekologisk dumpning. Ökat samarbete mellan öst och västär särskilt viktigt för att underlätta bl.a. ekologiskåteruppbyggnad. och bör medverka i detta arbete.Även EG kan med förändrade ambitioner utgöra en byggsten inomramen för det all-europeiska samarbetet.Utskottet tillstyrker därför yrkande 7 (delvis) i motion U515,yrkande 5 i motion U519 (mp), yrkande 3 i motion U522 (mp) samtyrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 13 i motion U542 (mp). Yrkande 6 imotion U503, yrkande 1 i motion U657, yrkande 8 (delvis) imotion U518, anses besvarade.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande miljöfrågoratt med bifall till yrkande 7 (delvis) i motion1989/90:U515, yrkande 5 i motion 1989/90:U519, yrkande 3 imotion 1989/90:U522, yrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 13 i motion1989/90:U542 och med besvarande av yrkande 6 i motion1989/90:U503, yrkande 8 (delvis) i motion 1989/90:U518 ochyrkande 1 i motion 1989/90:U657 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,34. Jordbruk och livsmedel (mom. 19)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50börjar med "ansluter" och slutar med"acceptabla former" bort ha följande lydelse:Det råder livsmedelskris i flera östeuropeiska länder.Statsminister lovade vid iParis att skulle ställa livsmedel till förfogande tillSovjetunionen, som hotas av svält.Matförsörjningen beror inte enbart på ekonomiska ochorganisatoriska faktorer. Det är också nödvändigt att ta hänsyntill jordens produktionsförmåga. Världens spannmålslagerberäknas nu enbart räcka . Stora delar av jordensbördigaste områden brukas på ett icke uthålligt sätt. Av USAs 20miljoner hektar konstbevattnade areal får en femtedel sittvatten genom ett överutnyttjande av grundvatten.Omfattande arealer jordbruksmark i går intelängre att bruka. Omkring 100 000 ha försvinner ijorderosion. Två tredjedelar av de odlade områdena har redandrabbats av minskande bördighet på grund av vind ochvattenerosion. av bevattnade areal får sittvatten från . Försaltning, kemiska och radioaktivaföroreningar skapar stora problem.Om miljöförstöringen i öst inte kan hejdas finns det risk föratt produktiviteten i det östeuropeiska jordbruket inte kanförbättras, oberoende av ekonomiskt och tekniskt system. Det kanbli nödvändigt att importera livsmedel för attgarantera folkförsörjningen. Inom EG- och EFTA-länderna planerarregeringarna nu för en snabb reducering av den brukade arealenför att eliminera överskottet av jordbruksprodukter.EG-kommissionen konstaterade att något överskottslager intefanns att disponera för livsmedelsbistånd till Polen.Med anledning av den totala livsmedelssituationen i världenoch situationen i våra östeuropeiska grannländer anser utskottetatt regeringen i samordningsarbetet med EG bör ta uppfrågan om en jordbruksproduktion som kan garantera enlångsiktigt uthållig folkförsörjning i hela Europa.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Med det" och slutar med "U522 avstyrks" bort haföljande lydelse:Motion U518 yrkande 13 tillstyrks. Motionerna U504 och U522yrkande 8 får anses besvarade. Yrkande 5 i motion Fi207 ochyrkande 11 i motion U522 avstyrks.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande jordbruk och livsmedelatt med bifall till yrkande 13 i motion1989/90:U518, med besvarande av motion 1989/90:U504, yrkande 8 imotion 1989/90:U542 och med avslag på yrkande 5 i motion1989/90:Fi207 och yrkande 11 i motion 1989/90:U522 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,35. Jordbruk och livsmedel (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49börjar med "I utskottets" och på s. 50 slutar med "avjordbruksutskottet" bort ha följande lydelse:En EG-harmonisering av livsmedelskontrollen skulle bl.a. ledatill förändringar som strider mot vetenskapligt baserade kost-och hälsoprinciper. Vidare kan en anpassning leda tillförsämringar beträffande märkningsprinciper,innehållsdeklarationer, datummärkning och bestrålning avlivsmedel. Enligt utskottet får de skillnader ilivsmedelsnormerna mellan och som påvisats avlivsmedelsverket inte utjämnas genom att svenska säkerhetskravsänks eller planerade skärpningar försenas.dels att en del av utskottets yttrande som på s. 50 börjarmed "ansluter" och på s. 51 slutar med "U522avstyrks" bort ha följande lydelse:Motion U542, yrkande 8 tillstyrks. Motion U504, motion U518yrkande 13, motion U522 yrkande 11 och motion Fi207 yrkande 5besvaras.dels att utskottets hemställan i moment 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande jordbruk och livsmedelatt med bifall till yrkande 8 i motion 1989/90:U542och med besvarande av motion 1989/90:U504, yrkande 13 i motion1989/90:U518, yrkande 11 i motion 1989/90:U522 och yrkande 5 imotion 1989/90:Fi207,36. Jordbruk och livsmedel (mom. 19)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 49börjar med "I utskottets" och på s. 50 slutar med "avjordbruksutskottet" bort ha följande lydelse:Jordbruket är inte uteslutet från EG-anpassningen. EFTA har ivisst sammanhang låtit förstå att av EG-kommissionen omnämndaeftergifter rörande jordbruksprodukter kommer att behandlas medett öppet sinnelag och med beredskap för förhandlingar omkonkreta förslag. Den svenska jordbrukspolitiken skall enligtutskottet inte anpassas till EG. måste behålla ettlivskraftigt jordbruk över hela landet med biologiskt-organisktbrukningssätt. bör hos regeringen begära ettklarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattarjordbruket. En EG-harmonisering av livsmedelskontrollen skullebl.a. leda till förändringar som strider mot vetenskapligtbaserade kost- och hälsoprinciper. Vidare kan en anpassning ledatill försämringar beträffande märkningsprinciper,innehållsdeklarationer, datummärkning och bestrålning avlivsmedel. Enligt utskottet får de skillnader ilivsmedelsnormerna mellan och som påvisats avlivsmedelsverket inte utjämnas genom att svenska säkerhetskravsänks eller planerade skärpningar försenas.dels att en del av utskottets yttrande som på s. 50 börjarmed "ansluter" och på s. 51 slutar med "U522avstyrks" bort ha följande lydelse:Motion U542 yrkande 8, motion Fi207 yrkande 5 och motion U522yrkande 11 tillstyrks härmed. Motion U504 och 518 yrkande 13besvaras.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande jordbruk och livsmedelatt med bifall till yrkande 11 i motion 199/90:U522,yrkande 8 i motion 1989/90:U542 och yrkande 5 i motion1989/90:Fi207 och med besvarande av motion 1989/90:U504 ochyrkande 13 i motion 1989/90:U518 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,37. Transport- och trafikfrågor (mom. 20)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Såväl i" och på s. 52 slutar med "yrkande 10 imotion U542 (mp)" bort ha följande lydelse:EGs trafikpolitik främjar enligt utskottets mening i alltförhög grad bilismens utveckling. I har t.ex. underåren 1960--1988 trafikandelen för järnväg sjunkit från 42,2%till 26,, för insjöfart från till , medanlastbilstrafiken har ökat från 19,till 45,. Enligt detvästtyska trafikministeriets beräkningar kommer EGs inre marknadatt leda till ett ytterligare bortfall av järnvägstransportermed och en resultatförsämring för Deutsche medupp till 800 miljoner årligen.En sådan trafikpolitik bör, enligt utskottets uppfattning,inte anpassa sig till. Utskottet delar motionärernasuppfattning att en EG-anpassning inte får leda till en ökning avlastbilstrafiken.Det EG-anpassade s.k. bärighetspaketet på ca 6 miljarderkronor innebär enligt utskottets mening ett enormt slöseri medlandets resurser. I likhet med just-in-time-transporterna lederde bärighetshöjande åtgärderna till en ökning av tungalandsvägstransporter och ökat slitage på miljön och på vägarna.Enligt utskottets mening bör regeringen möjligtutfärda föreskrifter enligt vilka landsvägsfordons högstatillåtna bruttovikt och längd reduceras från nuvarande 56 tonresp. 24 m till resp. 18 m. Vidare bör högsta tillåtnadrivaxeltryck begränsas till . Med sådana bestämmelserbehövs inte de särskilda bärighetshöjande åtgärderna -- medpåföljd att programmet härför kan avbrytas.Med det ovan anförda tillstyrker utskottet yrkandena 9 och 10i motion U542 (mp). Övriga motioner avstyrks.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 53börjar med "Avsikten med artikel 75" och slutar med "motion U523(mp) bort ha följande lydelse:I artikel 75 finns regler som ger maktatt med majoritetsbeslut fastställa gemensamma regler för in-och utfart till samt genomgångstrafik genom ett . Dettabetyder att ett skulle kunna tvingas att tillåtagenomfart för krigsmateriel och trupper, vilket inte voreförenligt med svensk neutralitetspolitik.Härmed tillstyrker utskottet yrkande 6 i motion U523.dels att moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:20. beträffande transport- och trafikfrågoratt med bifall till yrkande 6 i motion 1989/90:U523och yrkandena 9 och 10 i motion 1989/90:U542, med besvarande avmotion 1989/90:U531 och med avslag på yrkandena 1 och 2 i motion1989/90:U520 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,38. Kulturfrågor (mom. 21)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "Utskottet gör" och slutar med "anses besvarat" bortha följande lydelse:Det förändrade läget i ger stora möjligheter att fågehör för behovet av en kulturfond för att främja kulturelltutbyte mellan länderna i och Nordamerika.Utskottet anser att förslaget bör aktualiseras vidförhandlingarna mellan EFTA och EG samt i ESK-processen.Motion U518 (c) yrkande 12 tillstyrks. Motion U509 besvaras.dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:21. beträffande kulturfrågoratt med bifall till yrkande 12 i motion 1989/90:U518och med besvarande av motion 1989/90:U509 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,39. Kulturfrågor (mom. 21, motiveringen)() och Per () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 53 börjar med ", övriga"och slutar med "på kulturområdet" bör utgå.40. Massmedia (mom. 22)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55börjar med "ansluter" och slutar med "iEG-samarbetet" bort ha följande lydelse:Utskottet kan ej ansluta sig till kulturutskottets yttrande.Miljöpartiet har framfört kritiskasynpunkter på konvention om gränsöverskridandetelevision (se bl.a. KUs betänkande 1989/90:KU8, motion1989/90:K436). Utskottet delar i allt väsentligt den uppfattningsom då gett uttryck för. Från svensk kultur- ochmediepolitiks synpunkt innehåller konventionen klara brister.Europarådskonventionen är emellertid från svensk synpunkt settbättre än EG-direktivet på ifrågavarande område. Som exempel kannämnas att i EG-direktivet saknas bestämmelse om att reklam somi någon omfattning riktas till ett särskilt land inte fårkringgå reklamreglerna för landet.Enligt det i motionen åberopade hemliga dokumentet skulle EFTAvara berett att gå med på att de nationella monopolen skallanpassas till de krav som ställs på fri rörlighet för varor ochtjänster. Detta är ägnat att inge betydande oro. En annanmöjlighet är att man vid förhandlingarna utgår från attEuroparådskonventionen bör gälla i stället för EG-direktivet.Inte heller ett sådant handlande får anses rimligt med hänsyntill svensk kultur- och mediepolitik. Radio- och TV-verksamhetbör sålunda lämnas helt utanför anpassningen till EG.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet yrkande 5 imotion U522 (mp).dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande massmediaatt med bifall till yrkande 5 i motion 1989/90:U522som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,41. Närings- och regionalpolitik (mom. 23)och (båda c) anserdels att den del av utskottet yttrande som på s.57börjar med "Med hänvisning" och slutar med "motion U533" bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet vill för sin del framhålla att det med hänsyntill de kriterier som tillämpats i EGs regionalpolitikinte är sannolikt att skulle få någon mer betydande delav EGs regionalpolitiska stöd, även om regionalpolitiken skulleingå i det framtida samarbetet. Det blir således våra egnainsatser som avgör om vi förmår upprätthålla en regional balans.Därför är det viktigt att EES-samarbetet utformas så att detinte försvårar en aktiv regionalpolitik. Det kan dessutom blinödvändigt med förstärkta regionalpolitiska insatser för attmotverka de koncentrationstendenser som EG-samarbetet kan föramed sig.Med vad som här anförts får yrkandena 1 och 3 i motion U533anses besvarade.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande närings- och regionalpolitikatt förklarar yrkandena 1 och 3 i motion1989/90:U533 besvarade med vad utskottet anfört.42.