bet · GE01NU12 · 1990-11-29 00:00:00 — 1990/91NU12ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1990/91:30 (industridepartementet) omvissa befogenheter för ett nytt statligt förvaltningsbolag,dels redogörelse för de statliga företagen,vilken har överlämnats till med regeringens skrivelse1990/91:20 (industridepartementet),dels de två motioner som har väckts med anledning avpropositionen,dels två motioner som har väckts med anledning avskrivelsen,dels två motioner från allmänna motionstiden rörandealternativ vinodling och domänverkets förvaltning avkronoholmarna. Regeringen har föreslagit riktlinjer för medverkanvid beslut om försäljning av aktier som innehas av det nyastatliga förvaltningsaktiebolaget . Riktlinjerna innebär bl.a. att riksdagensställningstagande skall inhämtas om Fortia avser att frånhändasig röstmajoriteten i något av de nu helägda bolagen. Enomfattande privatisering av statliga företag bör komma tillstånd, anförs det i en reservation (m, fp, c) där det krävs attregeringsförslaget skall avslås.Regeringens redogörelse för de statliga företagen ger inteanledning till något uttalande från utskottets sida. De motionersom har väckts med anledning av redogörelsen avstyrks avutskottet men får stöd i reservationer. Dessa gäller dels kravpå en redovisning av det statliga företagandets mål m.m. (c,mp), dels uttalanden om olika statliga företag (alla mp). Huvudsakligt innehållRiksdagen beslutade att statens aktier i ett antalhel- eller delägda bolag skulle överföras till ett särskiltförvaltningsaktiebolag. I proposition 1990/91:30 föreslås nu attriksdagen skall godkänna vissa riktlinjer för i vilka fall detnybildade bolaget kan minska sin ägarandel i olika bolag utanatt hörs. Förslaget innebär att riksdagenskall höras om förvaltningsbolaget skall frånhända sigröstmajoriteten i bolag som är helägda. För de delägdabolagen sätts gränsen när ägarandelen minskar så att den intelängre överstiger en tredjedel.FörslagRegeringen föreslår -- efter föredragning av industriministerRune -- att godkänner de riktlinjer somföredragande statsrådet har förordat beträffande riksdagensmedverkan vid beslut om minskningar i det nybildade statligaförvaltningsbolagets innehav av aktier i hel- och delägda bolag.SkrivelsenRegeringen har med skrivelse 1990/91:20 till riksdagenöverlämnat redogörelse för de statliga företagen.Redogörelsen innehåller uppgifter om de statliga företagensverksamhet eller motsvarande verksamhetsår. Förinnehållet i uppgifterna svarar företagen själva. De motioner som har väckts med anledning av proposition1990/91:30 är följande:1990/91:N5 av Per m.fl. (m, fp, c) vari yrkas attriksdagen1. avslår proposition 1990/91:30 om vissa befogenheter förett nytt statligt förvaltningsbolag,2. hos regeringen begär förslag på och befogenheter förförsäljning av statliga företag i enlighet med vad som imotionen anförts.1990/91:N6 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att ettpolicydokument bör utarbetas som klargör statens policy vid dessägande och drift av statliga verk och företag,2. vid avslag på yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna att en statlig utredning bör tillsättas som utarbetarförslag till en statlig företagspolicy,3. som sin mening ger regeringen till känna att vidutarbetandet av en statlig företagspolicy de i motionen angivnariktlinjerna skall inkluderas.De motioner som har väckts med anledning av regeringensskrivelse /91:20 och behandlas här är följande:1990/91:N9 av () och () variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande en samlad statlig företagspolicy,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Nordiska Satellitaktiebolaget,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om (),7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om (),8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om SwedeGas AB.1990/91:N10 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna attprincipdeklarationer angående den statliga företagsamheten böravlämnas i samband med den årliga redogörelsen angående destatliga företagen i enlighet med [tidigare] beslut(1980/81:NU29),2. som sin mening ger regeringen till känna att förslag tillförsäljning av statliga företag i enlighet med vad som imotionen anförts bör tas fram.En tredje motion, 1990/91:N8 (c), som har väckts med anledningav skrivelsen har utskottet behandlat i ett betänkande(1990/91:NU9) om utrikeshandel.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1989/90:N202 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att genom statenseget företag satsa på alternativ vinodling.1989/90:N290 av () vari yrkas att riksdagen1. begär att regeringen utfärdar sådana instruktioner tilldomänverket att dess förvaltning av kronoholmarna begränsas tillatt blott utveckla administrativa förvaltningsformer,2. begär att regeringen uppdrar åt domänverket att tillse attförvaltningsbeslut om kronoholmarna ständigt fattas i samråd medholmarnas befolkning. InledningI beslutade att statens aktier i tio bolagskulle överföras till ett särskilt förvaltningsaktiebolag. Påinitiativ av föreslås i proposition 1990/91:30 vissariktlinjer för i vilka fall skall höras innanförvaltningsbolaget kan fatta beslut om avyttring av aktier ibolagen. Propositionen har föranlett två motioner. I dettabetänkande behandlar utskottet också regeringens skrivelse1990/91:20 med redogörelse för de statliga företagenoch två av de tre motioner som har väckts med anledning avskrivelsen. Vidare behandlas två motioner om statliga företagfrån allmänna motionstiden.Statligt företagandeUtskottet tar först upp ett antal motionsyrkanden om statligtföretagande vilka har principiell innebörd.Med åberopande av tidigare motioner i ämnet föreslår de treborgerliga partierna i en gemensam motion, 1990/91:N5, enprivatisering av statliga företag. Mycket stora delar av denaffärsverksamhet som bedrivs av staten i verks- ellerbolagsform bör kunna avyttras, anser motionärerna. De kräver attriksdagen av regeringen skall begära förslag till ochbefogenheter för en försäljning i enlighet med vad motionärernaförordar. Ett motsvarande yrkande framställs i motion1990/91:N10 (c). I denna bedöms en försäljningsvolym påsammanlagt 15--kunna vara möjlig under entreårsperiod. skulle minst 4 miljarderkronor kunna inbringas vid en försäljning, anförs det.I motionerna 1990/91:N6 (mp) och 1990/91:N9 (mp) begärs attriksdagen skall anmoda regeringen att utarbeta ettpolicydokument om de statliga företagens roll. Är inteberedd till detta borde den i stället, enligt ettandrahandsyrkande i den förstnämnda motionen, hos regeringenhemställa att en utredning tillsätts för denna uppgift.Motionärerna efterlyser svar på bl.a. följande frågor: Vilkenprincipiell skillnad ser regeringen mellan affärsverk ochaktiebolag? Hur skall regelsystemen för dessa två företagstyperskilja sig åt? Kan andra krav ställas på statliga än på övrigaföretag? Skall statliga företag utgöra föredöme i fråga ommiljö, affärsmoral etc.? Skall statens innehav av företaganvändas för främjande av ekonomisk demokrati? Har staten ettansvar för krisbranscher i en vikande ekonomi? I motion1990/91:N6 (mp) anges de riktlinjer som enligt degröna borde gälla för statligt företagande. Dessa innebär bl.a.att statlig monopolverksamhet skall drivas i verksform. Vidareborde såväl som de anställdas inflytande öka. Somägare till företagen skall staten också, anförs det, främja enmiljövänlig verksamhet och en god arbetsmiljö.Motioner liknande de nu aktuella avslogs av senastvåren 1990 i anslutning till behandlingen av förslag rörandestatligt företagande i proposition 1989/90:88 om vissanäringspolitiska frågor. I denna förde regeringen en diskussionom motiven för statligt ägande och om statens roll som ägare.Utskottet (1989/90:NU35 s.8) instämde i regeringensuppfattning om statligt företagande och avstyrkte de aktuellamotionerna. Utskottet anförde bl.a. att staten ävenfortsättningsvis borde ha en viktig roll som ägare av företaginom såväl basindustrierna som andra branscher. Vidare ansågutskottet att det var angeläget att de statliga och kooperativaföretagen kunde utgöra en motvikt till de privata maktgruppersom har ett dominerande inflytande över svenskt näringsliv.Utifrån denna principiella inställning till statligt företagandetog utskottet avstånd från förslag om en utförsäljning avstatliga företag. Utskottet fann heller inte att det varerforderligt med någon ytterligare redovisning av de statligaföretagens uppgifter och funktion. Två reservationer avgavs. ena (m, fp, c) begärdes förslag till en utförsäljning avstatliga företag, och i den andra (mp) anfördes att regeringensnarast borde klargöra sin uppfattning om de statliga företagensroll.Utskottet vidhåller sin uppfattning om statligt företagandeoch hänvisar till behandlingen av frågan . Motionerna1990/91:N5 (m, fp, c), 1990/91:N6 (mp), 1990/91:N9 (mp) och1990/91:N10 (c) avstyrks i berörda delar.Utskottet avstyrker även det aktuella yrkandet i motion1990/91:N6 (mp) med krav på att det skall tillsättas en statligutredning med uppgift att lämna förslag till ett program för destatliga företagens uppgifter och funktion.Riksdagens medverkan vid beslut om aktieförsäljningPå förslag av regeringen beslutade , somredan har nämnts, att statens aktier i tio hel- eller delägdabolag skulle överföras till ett särskilt förvaltningsaktiebolag(prop. 1989/90:88, 1989/90:NU35). De företag som berörs är delsCelsius , , (), och , som alla ärhelägda av staten, dels följande av staten delägda bolag: (statens andel av röstetalet i företaget uppgår till ),(), AB (;), () och ().Genom denna överföring av aktier kunde enligt regeringen enmer ändamålsenlig form för förvaltandet av det statligaaktieinnehavet skapas. Som ägare till företag måste staten,menade regeringen, ha möjlighet att mobilisera ekonomiskaresurser i en sådan omfattning att affärsmöjligheter kan tastill vara i det enskilda företaget. Utskottet (1989/90:NU35s.13), som betonade det angelägna i att den statligaindustrisektorn kunde utvecklas på bästa möjliga sätt, instämdei regeringens uppfattning och tillstyrkte överföringen avstatens aktier. Dock menade utskottet att det erfordradesklarare riktlinjer för i vilka fall det nya förvaltningsbolagetkunde avyttra aktier utan hörande. anslötsig till denna uppfattning i ett uttalande till regeringen. Itvå reservationer avstyrktes förslaget om överföring av aktiernatill ett förvaltningsbolag. I den ena (m, fp, c) anfördes attbildandet av det nya bolaget skulle försvåra en angelägenutförsäljning av statliga företag, och i den andra (mp) sadesatt insyn i de statliga företagens verksamhet skullekomma att minska med ett sådant bolag.Det nya bolaget, som har givits namnetFörvaltningsaktiebolaget , har startat sin verksamhet ioktober 1990. Till ordförande i bolaget har utsettslandshövdingen i och tillverkställande direktör f.d. statssekreteraren iindustridepartementet proposition 1990/91:30 lämnas förslag till i vilka fallriksdagen bör höras innan Fortia kan fatta beslut om avyttringav aktier. Enligt förslaget skall ställningstagandeinhämtas innan beslut fattas som innebär att Fortia frånhändersig röstmajoriteten i något av de nu helägda bolagen eller attFortias andel av rösterna i något av de nu delägda bolagensjunker så att den inte längre överstiger en tredjedel.Regeringen påpekar att aktiebolagslagen (1975:1385) stadgar ettbetydande inflytande, bl.a. i fråga om ändringar ibolagsordningen, för aktieägare som tillsammans innehar minst entredjedel av rösterna i ett bolag.Regeringens förslag bör avslås, sägs det i motion 1990/91:N5(m, fp, c). Motionärerna erinrar om att man från de borgerligapartiernas sida har förordat en omfattande försäljning avstatliga företag. En sådan försäljning skulle få till följd attdet statliga förvaltningsbolagets uppgifter upphör. Några nyariktlinjer för bolagets verksamhet erfordras därför inte, anförsdet.Bildandet av det nya förvaltningsbolaget möjliggör enligtutskottets mening ett mer rationellt utövande av den statligaägarfunktionen. Härigenom skapas förutsättningar för denstatliga industrisektorn att kunna konkurrera med den privatägdaindustrisektorn på mer likvärdiga villkor och att kunnautvecklas på bästa möjliga sätt.Som sägs i propositionen måste dock ha möjlighettill inflytande i viktigare frågor rörande de statligt ägdaföretagen. De riktlinjer som förordas i propositionenbeträffande medverkan vid beslut om minskningar avförvaltningsbolagets aktieinnehav finner utskottet till fyllesti detta hänseende. förutsätter utskottet attriksdagens ställningstagande kommer att inhämtas också omförsäljningar av betydande verksamhetsgrenar i de av statenmajoritetsägda bolagen skulle aktualiseras av innebörd attföretagens verksamhetsinriktning skulle komma att i grundenförändras. Med det sagda tillstyrks propositionen och avstyrkshär berörd del av motion 1990/91:N5 (m, fp, c).Redogörelsen för de statliga företagenAllmäntI redogörelse för de statliga företagen lämnasuppgifter om företagens verksamhet ellermotsvarande verksamhetsår. Redogörelsen har föranlett tremotioner, varav en har behandlats i utskottets betänkande(1990/91:NU9) om utrikeshandel. Utöver vad som sägs i detföljande ger redogörelsen inte anledning till något uttalandefrån utskottets sida.Innehållet i redogörelsenDen form av årliga redogörelser till för denstatliga företagssektorn som tillämpas infördes ienlighet med ett riksdagsbeslut (prop. 1980/81:22, NU1980/81:29). Därvid uttalade utskottet sitt gillande avregeringens förslag att redogörelsen med vissa mellanrum skulleomfatta också en principdeklaration om det statligaföretagandets mål och riktlinjer samt uppgift huruvidauppställda mål hade uppnåtts.Med undantag för , då vissa motiv och principer förstatens roll som företagsägare angavs, har regeringens skrivelsemed överlämnande av redogörelsen varje gång haft samma formellakaraktär och sålunda inte innefattat några kommentarer tillredogörelsens innehåll.Riktlinjer för statens politik som ägare av företag har istället presenterats för och behandlats av denna iandra sammanhang. Senast gjordes detta , då regeringen-- som redan nämnts -- i den näringspolitiska propositionendiskuterade motiven för statligt företagande.I motion 1990/91:N10 (c) görs sak av att endast en av deredogörelser som har avlämnats har innehållit endeklaration om regeringens inställning till den statligaföretagssektorn. Detta kan inte, heter det i motionen, ansesuppfylla beslut om återkommande principdeklarationeri redogörelserna. borde i ett uttalande tillregeringen upprepa sitt beslut om att redogörelsenför de statliga företagen med vissa mellanrum skall innefattasådana deklarationer.Med anledning av redogörelse för de statligaföretagen väcktes en motion (mp) av delvis sammainnebörd som den nu aktuella. På förslag av utskottet(1989/90:NU17 s.2) avslogs motionen. Utskottet ansåg att detvar till fyllest att regeringen i ärenden om särskilda företagoch i näringspolitiska propositioner tog upp frågor omriktlinjer för de statliga företagen. Att den årligaredogörelsen regelmässigt skulle inledas med en politiskdeklaration fann utskottet inte motiverat. En motsattinställning kom till uttryck i en reservation (mp).Utskottet vidhåller sitt ställningstagande från hösten 1989och avstyrker motion 1990/91:N10 (c) i här aktuell del.Vissa företagsspecifika frågorI motion 1990/91:N9 (mp) framställs, förutom det förslag somhar tagits upp i det föregående, sju yrkanden om olika bolag somhar beskrivits i redogörelsen för de statliga företagen. Dessayrkanden behandlas vart för sig i det följande.Det första gäller . Enligtmotionärerna bör staten utöva en direkt kontroll avkrigsmaterielindustrin. Därför borde ochKarlskronavarvet avskiljas från Celsiuskoncernen ochunderställas industridepartementet.Verksamheten vid (tidigare ) omfattari första hand tillverkning av ubåtar och utvecklingsarbeterörande civil undervattensteknik. Vid bedrivsfrämst verksamhet med örlogsfartyg till den svenska marinen.Förutom tillverkning utförs underhålls-, ombyggnads- ochreparationsarbeten på olika typer av fartyg. De två bolagen ärnumera de enda inom (f.d. ) somär inriktade på fartygsproduktion.Utskottet har i ett betänkande (1990/91:NU10)om krigsmaterielindustrin behandlat och avstyrkt ett antalmotioner (s; vpk; mp) med krav bl.a. på en omställning tillcivil produktion inom denna industri. Motionerna har följts uppi en reservation (v, mp). Utskottet går här inte in påbehandlingen av denna fråga utan hänvisar till nyssnämndabetänkande.Ett motionsyrkande (mp) av liknande innebörd som det nuaktuella i motion 1990/91:N9 (mp) avslogs senast våren 1990.Utskottet (1989/90:NU35 s.22) instämde i uppfattningen att detkunde finnas anledning att överväga om de båda bolagen bordetillhöra Celsiuskoncernen men ansåg att då ej borde tanågot initiativ i saken. Motionen fick stöd i en reservation(mp). I en annan reservation (m, fp, c) begärdes att regeringenskulle låta utreda strukturfrågan för de fartygsproducerandeenheterna inom . När denna fråga hade fått sinlösning borde, anfördes det, resterande enheter inom koncernenavyttras.Enligt utskottets mening finns det inte heller nu anledningför att vidta någon åtgärd i strukturfråganbeträffande och . Det berörda yrkandet imotion 1990/91:N9 (mp) avstyrks följaktligen.Nästa yrkande i denna motion avser NordiskaSatellitaktiebolaget, vilket står som ägare tillTele-X-satelliten. Motionärerna erinrar om att bolaget harredovisat stora förluster och menar attverksamheten i bolaget bör omprövas. De TV-program som sänds utmed hjälp av sägs bidra till den "andligamiljöförstöringen" i landet.Nordiska Satellitaktiebolaget bildades inom ramen förNordiska Telesatellitkonsortiet, vars första projekt varTele-X-projektet. är svenska staten, efter attha övertagit en norsk minoritetsandel (), ensam ägare tillbolaget. har för Satellitaktiebolagetsräkning utvecklat och upphandlat Tele-X-systemet med tillhörandemarkstationer. Medel för att täcka Satellitaktiebolagetskostnader har tillskjutits som ägartillskott åren 1983--1986.Bolaget har inte någon personal anställd.Tele-X-satelliten sköts upp . Satelliten erbjudertvå huvudtyper av teletjänster, nämligen dels satellit-TV, delsdigital telekommunikation för data- och videoöverföring. Förvardera av de två tjänsterna kommer normalt två sändare(transpondrar) att arbeta. Dessutom finns en sändare av vartderaslaget i reserv. I samband med att svenska staten övertog dennorska statens andel i Satellitaktiebolaget beslutades attnorska staten skall ha dispositionsrätt till en TV-sändare.Under år 1990 har (TV4) hyrt in sig i enandra TV-sändare.Satellitaktiebolaget har redovisat negativarörelseresultat efter avskrivningar (-14 milj.kr., år1987 -102 milj.kr., -66 milj.kr. och -155milj.kr.). Underskotten har täckts av innestående egna medel.Sedan underskottet för balanserats står ett eget kapitalom ca 420 milj.kr. till bolagets förfogande, medan bolagetsskulder uppgår till ca 4 milj.kr. Bolagets soliditet är sålundai det närmaste 100%.Enligt det ursprungliga avtalet mellan och omTele-X-satelliten skulle denna efter en experimentfas överlåtasfrån Satellitaktiebolaget till NordiskaTelesatellitaktiebolaget, vilket skulle fungera som det istadgarna föreskrivna driftbolaget. I och med att Sverigeövertog andel i upphörde NordiskaTelesatellitaktiebolagets roll i projektet, och bolaget harträtt i likvidation. är numeraansvarigt för driften av systemet och för marknadsföringen avsystemets data- och videotjänster. Marknadsföringen på TV-sidanhandhas av Satellitaktiebolaget. pågåröverläggningar mellan detta bolag och Rymdaktiebolaget rörandeorganisationen av Tele-X-systemet och riskfördelningen mellan debåda bolagen. Ett avtal väntas bli undertecknat i december 1990.Avsikten är att Satellitaktiebolaget skall drivas vidare och taägaransvaret för systemet. Bolaget skall också utöva kontrollenöver hur används för publika TV-sändningar.Inte heller det nu aktuella yrkandet i motion 1990/91:N9 (mp)bör enligt utskottets mening ge anledning till någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet vill emellertid i detta sammanhangframhålla det angelägna i att de kontakter som har tagits ifrågan om att utnyttja för att få till ståndutökade telekommunikationer med de baltiska staterna och medPolen kan fullföljas och att konkreta förhandlingar härom kaninledas. Behovet av förbättrade teleförbindelser är mycketpåtagligt i dessa länder.Nästa företag som tas upp i motion 1990/91:N9 (mp) ärProcordia AB. Det aktuella yrkandet går ut på att statenskall använda sitt inflytande i bolaget för att främja endecentraliserad tillverkning av mer hälsosamma livsmedel. Enligtmotionärerna åvilar ett särskilt ansvar företaget till följd avdess medverkan i produktion och försäljning av tobak ochalkoholdrycker.Utskottet har tagit upp frågor om svenskexport av tobaksvaror och alkoholdrycker i ett betänkande(1990/91:NU9 s.22f.) om utrikeshandel.Enligt utskottets mening bör inte söka påverkaProcordias verksamhetsinriktning. För marknadsföring i Sverigeav tobaksvaror och alkoholdrycker gäller särskild lagstiftning.Beträffande frågor om svensk export av sådana varor hänvisastill nyssnämnda betänkande. Med det sagda avstyrks det nuberörda motionsyrkandet.I ett ytterligare yrkande i motion 1990/91:N9 (mp) krävs attStudsvik AB skall omorganiseras så att företagets verksamhetkan ge ett positivt resultat. Enligt motionärerna börutvecklingsarbetet inom det kärntekniska området vid Studsvikinskränkas till frågor om kärnkraftens avveckling ochkärnavfallets hantering.Verksamheten vid Studsvik var från början heltanslagsfinansierad. svarar de statliga anslagen förendast av företagets totala intäkter. För innevarandebudgetår har -- inom ramen förenergiforskningsprogrammet -- anvisat totalt 63 milj.kr. sombidrag till verksamheten vid Studsvik (prop. 1989/90:90 avsnitt21, 1989/90:NU40).I mitten av 1980-talet inträffade en väsentligresultatförsämring för Studsvik. redovisadeföretaget ett underskott -- mätt som resultat efter finansiellaintäkter och kostnader -- av ca 61 milj.kr. vidtogföretaget vissa åtgärder för en anpassning till en lägreverksamhetsvolym. Bl.a. reducerades personalstyrkan med ca 200personer. På grund av den bristande lönsamheten beviljadesStudsvik under /88 extra ägartillskott om totalt90 milj.kr. 1987/88:25 bil. 10, NU 1987/88:12; prop.1987/88:90, NU 1987/88:40). Antalet anställda vid företaget harunder senare år minskat med ytterligare 100 personer och uppgårför närvarande till drygt 800. redovisade Studsvikett underskott -- motsvarande det tidigare nämnda -- av ca 12milj.kr. Enligt uppgift pågår internt inomStudsvik en översyn av verksamheten med syfte att resultatetskall förbättras ytterligare.Med hänvisning till det sagda avstyrks det nu aktuellayrkandet i motion 1990/91:N9 (mp).Det följande yrkandet i motionen gäller (). Verksamheten vid företaget börenligt motionärerna byggas ut så att allt miljöfarligt avfallsom produceras kan omhändertas. Vidare borde all export avmiljöfarligt avfall upphöra.SAKAB bildades med uppgift att slutligt omhändertamiljöfarligt avfall. Staten äger avaktierna i företaget. (1989/90:JoU16) bemyndigadevåren 1990 regeringen att sälja ut maximalt av aktierna iSAKAB. och har beslutat utredaförutsättningarna för ett utvidgat samarbete beträffandehanteringen av miljöfarligt avfall. Enligt intentionerna skallett gemensamt svensk-norskt bolag bildas för ändamålet. Dettabolag skall även förvärva aktierna i 1990 års budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. har vissa avfallsfrågor tagits upp i ett särskiltavsnitt.