bet · GE01UU2 · 1990-05-29 00:00:00 — 1989/90:U208 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att ratificera FN:shavsrättskonvention,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo749.2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en internationell kustbevakningsstyrka,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo749.1989/90:U218 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall uppta förhandlingar i syfte att uppnåmedlemskap i återfinns i motion 1989/90:Jo773.1989/90:U545 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om internationellt arbete för en samordning avmiljökraven på bilar.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo861.1989/90:U637 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom FN skall verka för en internationell miljödomstolsom är öppen för nationer och miljöorganisationer,2. att hos regeringen begär att samtligainternationella konventioner som ingåtts av på miljö-och naturvårdens område skall få sin motsvarighet i dennationella rätten,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom FN skall verka för att en konvention om friinformation till uppgifter som rör miljön upprättas,4. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom FN skall verka för att etablerademiljöorganisationer får observatörsstatus i de internationellakonventionernas kommissioner,5. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall verka för en världsomfattande havskonvention,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen sagts om att skall arbeta för enskyddskonvention och göra till en Världspark,7. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige måste tala om att det inte kommer att ratificeraMineralkonventionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall verka för att en internationell konventionupprättas som reglerar all mänsklig påverkan i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de strängaste miljökraven i något nordiskt land skall varariktlinje för andra nordiska länder,15. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör driva frågan om internationella miljöavgifteri internationella förhandlingar,1989/90:U638 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att regeringen tar initiativ global miljöfond i enlighet med vad som anförts i motionen,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.2. att begär att regeringen hos kräver en gemensam nordisk miljölagstiftningutifrån högsta ambitionsnivå,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en internationell luftvårdsfond,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den finsk-svenskagränsälvskommissionen utvidgas till att omfatta ävenluftföroreningar,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationella åtgärder mot försurningen,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tar initiativ till attförklara som internationell naturpark,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ för att rädda regnskogarna,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.9. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall ratificera den internationellahavsrättskonventionen från 1982.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo822.1989/90:U656 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av påtrafikområdet.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:T250.1989/90:U657 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionala konventioner,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stärka den icke konventionsbundnamiljörätten,5. att hos regeringen begär förslag till regler sommöjliggör för att under vissa villkor säljaskuldandelar som ett sätt att bidra till miljövårdsinsatser ilåntagarländerna,6. att hos regeringen begär att möjligheternaprövas att inom ramen för den s.k. medverka tillinternationellt förankrade miljösatsningar av det slag somskisserats i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en internationell miljöskyddsstyrka, I ett antal motioner har olika aspekter på det internationellamiljösamarbetet tagits upp. De frågor som berörs gäller finansiering av lokala, regionala och globala miljöinsatser, stärkande av miljöskyddet, bl.a. det internationellaregelverket på miljöområdet avseende försurning, avgaser,klimatet och den miljön, naturvård (och ), regionalt samarbete, samarbete med miljöorganisationer och behovet av informationom miljöfrågor.Samtliga motioner yrkar på ett intensifierat svensktinternationellt agerande i syfte att skydda den regionala ellerglobala miljön.Det är viktiga och brådskande frågor som tas upp i motionerna.Som utskottet har konstaterat (1989/90:UU15 ominternationellt utvecklingssamarbete) föreligger det en bredpolitisk enighet om behovet av fortsatta aktiva svenska insatserför att skydda miljön och skapa en globalt varaktigt hållbarutveckling.Den är och har varitmycket aktiv internationellt i syfte att väcka och enavärldssamfundet inför de miljöhot som blir alltmeröverhängande. Ett internationellt arbete pågår redan inomsamtliga de områden som aktualiseras i motionerna.De flesta frågeställningar som tas upp i motionerna hardärtill behandlats av utrikesutskottet eller avjordbruksutskottet. I det föreliggande betänkandet kommerutskottet därför att endast kortfattat och med referens tilltidigare betänkanden gå igenom de av frågeställningarna somnyligen behandlats.Bland de frågor som utskottet har behandlat ingår desom rör internationella åtgärder mot försurningen ochklimatförändringen samt hotet mot regnskogarna (senast i1989/90:UU15 om internationellt utvecklingssamarbete).Det regionala samarbetet på miljöområdet bl.a. inom ramen förFN:s ekonomiska kommission för (ECE),Helsingforskonventionen om miljö m.fl. konventionertill skydd för den regionala miljön har senastbehandlats av utskottet i betänkande 1989/90:UU7 om samarbetemed och vissa internationella miljöinsatser.Miljövårdssamarbetet med EG har senast behandlats i betänkande1988/89:UU19 om och den västeuropeiska integrationen.Det nordiska miljösamarbetet har behandlats bl.a. i betänkande1989/90:UU9 om nordiskt samarbete.Antarktis har senast behandlats av utskottet i betänkande1989/90:UU4 om Antarktis.Frågor rörande finanseringen av miljövårdande insatser ienskilda länder, t.ex. i form av skuldbyten, har utskottetbehandlat tidigare i betänkande 1989/90:UU7 om samarbete medÖsteuropa och vissa internationella miljöinsatser samt ibetänkande 1989/90:UU16 om samarbete med , Central- ochÖsteuropa.Jordbruksutskottet har i ett flertalbetänkanden behandlat det internationella samarbetet avseendeskyddet av miljön. De betänkanden som närmast berör de frågorsom utrikesutskottet nu har att behandla och till vilkautskottet önskar referera är 1989/90:JoU5 om miljölagstiftningenm.m., 1989/90:JoU6 om vattenvård m.m. och 1989/90:JoU11 omnaturvård.Utskottet kan vidare konstatera att två utredningar förnärvarande pågår vilka båda har stor relevans för de frågor somtas upp i motionerna. En redogörelse för dem lämnas därförinledningsvis nedan.Översyn av miljöskyddslagstiftningen (dir. 1989:32)beslöt regeringen tillkalla en kommitté medparlamentarisk sammansättning för att se övermiljöskyddslagstiftningen (dir. 1989:32). Enligt direktivenskall kommittén utreda hur de olika lagar som gäller miljöskyddkan bli effektivare i arbetet för en bättre miljö. Ändamålet medutredningen skall vara att utforma förslag till lagstiftning sombidrar till att miljöhänsynen genomsyrar hela samhället. I detsyftet skall utredningen kartlägga gällande lagstiftning ochföreslå samordnad lagstiftning. Miljöskyddslagenstillåtlighetsregler bör skärpas. Reglerna för omprövning avmeddelade tillstånd vid ändrade miljöförhållanden bör övervägasliksom frågan om eventuellt införande av normregler förutsläppsgränser. Som en konsekvens av förslagen inom de områdensom berörs av översynen kan det bli aktuellt att lägga framförslag som också berör miljöskyddets organisation.Sanktionssystemet enligt och olika miljöskyddslagarbör harmoniseras och effektiviseras. Kommittén bör vidareutforma lämplig lagteknisk lösning för att komma till rätta medtrafikens miljöproblem.Kommittén bör enligt direktiven också kartlägga deinternationella avtal och åtaganden som finns på miljöområdetoch hur den svenska lagstiftningen förhåller sig till dessa.Enligt beslut av överlämnadestill kommittén ett stort antal förslag som hade väckts imotioner /och som berörde de frågor somkommittén hade att överväga (1989/90:JoU5, rskr. Bland deyrkanden som överlämnades ingick yrkanden som tog upp defrågeställningar avseende gemensamma nordiska miljökrav ochmiljölagstiftning och omvandling av internationella konventionertill svensk nationell lagstiftning vilka tas upp i motionernaU637 (mp) och U638 (c).Utskottet finner att dessa yrkanden därmed inte kräver någonytterligare åtgärd från sida.Härmed avstyrks yrkande 2 och 13 i motion U637 (mp) ochyrkande 2 i motion U638 (c).Värdering av det svenska deltagandet i det internationellamiljösamarbetet m.m. (dir.1990:6)Den andra utredningen som har relevans för detta betänkande ärden enmansutredning som tillkallades föratt utvärdera det svenska deltagandet i det internationellamiljösamarbetet. Enligt direktiven från miljö- ochenergiministern skall följande frågor söka besvaras:1) Vilken avvägning i stort bör göras mellan nationellt ochinternationellt miljöarbete? Frågan bör besvaras bl.a. utifrånen analys av den utifrån kommande belastningen på den svenskamiljön och av de nationella miljövårdsåtgärderna.2) Vilken avvägning bör göras mellan olika former avinternationellt miljöarbete? Frågan bör besvaras utifrån enanalys och en värdering av såväl det arbete som pågår inomolika internationella organisationer som rent bilateraltsamarbete.3) Hur bör arbets- och kompetensfördelningen mellanregeringskansliet och centrala myndigheter samt inomregeringskansliet se ut för att på bästa sätt driva detinternationella miljöarbetet?4) Vilka övergripande principer bör vägleda agerandeinom de internationella organ som har störst betydelse för densvenska miljön som FN:s miljöprogram (), FN:s ekonomiskakommission för (ECE), Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling (), Allmänna tull- ochhandelsavtalet (), FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisation (FAO), (),, Världsmeteorologiska organisationen (WMO), denmellanstatliga expertpanelen rörande klimatförändringar (IPCC),Montrealprotokollet om ämnen som bryter ner ozonskiktet etc.Enligt direktiven skall utredarna presentera sina förslagsenast vad avser punkterna 1, 2 och 3 ochden vad avser punkt 4.Finansiering av olika miljöinsatserSammanfattning av motionernaFör att kunna avvärja stora globala miljöhot som hotarmänskligheten krävs vilja, strategi och ekonomiska resurser,framför i motion U638. Partiet föreslår att enomfattande global miljöfond inrättas som skall finansieras genomatt industriländerna avsätter en andel av sinbruttonationalinkomst . tar även i motionU638 upp kravet på svenska initiativ rörande inrättande av enluftvårdsfond. Denna luftvårdsfond skall främst användas förfinansiering av insatser i . I motion U637 yrkarmiljöpartiet att regeringen skall driva frågan ominternationella miljöavgifter i internationella förhandlingar.I motionen anförs att det i många länder börjar bli allt meretablerat att använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Detär instrument som det även går att använda sig avinternationellt, i synnerhet när det gäller långvägaföroreningar och speciellt globala föroreningar, framhålls det imotionen.UtskottetUtskottet får konstatera att frågor rörande ekonomiskastyrmedel och finansiering får ett allt större utrymme i deinternationella miljödiskussionerna. Det gäller i synnerhetfrågan om behov av utökade finansiella resurser såatt de skall kunna genomföra utvecklingsprogram som tar hänsyntill den egna och den globala miljön, något som inkluderaröverföring av miljöanpassad teknik. Internationellt diskuterasäven i allt större utsträckning frågan om hur globalamiljöinsatser skall kunna finansieras. I synnerhet diskuterasi-ländernas ansvar att bistå de länder t.ex. som intesjälva kan klara av de åtgärder som krävs. om miljö och utveckling skall olikafinansieringsalternativ diskuteras inkl. möjligheten av ensärskild internationell fond.Vad gäller ekonomiska styrmedel antog de 34 stater som deltogi det möte som hölls i Bergen den 8--som enuppföljning av bl.a. flera åtaganden pådetta område.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 1 i motion U638 (c) ochyrkande 15 i motion U637 (mp).Jordbruksutskottet behandlade frågan om en internationellluftvårdsfond i sitt betänkande 1989/90:JoU5. Jordbruksutskottetkonstaterade där att denna fråga vid olika tillfällen behandlatsav . JoU anförde vidare: "uttalade riksdagenmed anledning av motioner (fp, c) att regeringen bör fortsattverka för uppbyggnad av en internationell luftvårdsfond förinvesteringar i reningsteknik, övergång till miljövänligareenergislag och energieffektivisering. Enligt vad utskottet erfarutgör denna fråga ett stående inslag i det internationellaförhandlingsarbetet. Utskottet utgår från att regeringen ochdess förhandlare aktivt driver frågan vidare. Något särskiltriksdagsuttalande med anledning av motionen synes således ickepåkallat. "Utskottet har erfarit att frågan om en luftvårdsfond somväckts av i FN:s ekonomiska komission för (ECE)kommer att behandlas vid . Frågan utreds förnärvarande av ECE:s sekretariat.Därmed avstyrks yrkande 3 i motion U638 (c).SkuldbytenI motion U657 (fp) tas frågan upp om möjligheten att omvandlafordringar som och andra långivare har på olika u- ochöstländer till satsningar på miljövårdsprojekt, s.k.debt-for-nature-swaps. I motionen yrkas att regeringen skallföreslå regler som möjliggör för exportkreditnämnden att undervissa förutsättningar sälja skuldandelar. Vidare yrkas attmöjligheterna att medverka till sådana miljösatsningar börprövas inom ramen för den s.k. Parisklubben.Frågan har tidigare behandlats av utskottet (1989/90:UU7 ochUU16). Utskottet konstaterade då att det genomförtsframgångsrika projekt av detta slag, bl.a. ett SIDA projekt iCosta där SIDA med utnyttjande av konvertering av privatafordringar framgångsrikt genomfört ett miljövårdsprojekt.Utskottet konstaterade vidare i dessa betänkanden att "en radförutsättningar måste vara uppfyllda för att önskvärd effektskall uppnås med en omvandlig av en skuld i utländsk valuta tilllokal valuta att utnyttjas till ett angeläget projekt, t.ex. påmiljövårdsområdet. Inte minst är de allmänekonomiskabetingelserna i landet i fråga väsentliga. Utbytet i stor skalamellan skuld i utländsk valuta och en satsning på miljöprojekt ilokal valuta skulle innebära en påspädning av låntagarlandetsinhemska likviditet. En sådan kan knappast rymmas inom ramen fören balanserad ekonomisk politik. Hotas balansen kanpenningpolitiska motåtgärder tvingas fram i mottagarlandet mednegativa konsekvenser för andra prioriterade utvecklingsmål.Effekterna på mottagarlandets ekonomi av ett byte mellan skuldoch miljöinsatser bör därför vägas in i det enskilda fallet.I detta perspektiv framstår det enligt utskottets mening ocksåklarare att 'debt-environment-swaps' knappast kan bli etthuvudmedel vare sig för att lösa skuldkrisen ellermiljöproblemen i eller östländer. I det enskilda falletkan dylika insatser däremot ha positiva effekter, inte minstgenom engagemang från frivilliga organisationers sida.Skuldbyten kan därför för vissa situationer vara en av fleraalternativa metoder att tillföra finansiering och därmed ha enpositiv betydelse. "Vad gäller samarbetet inom konstateradeutskottet att stöder i dess strävan attgenom multilateralt samarbete framförhandla en skuldlättnad somär anpassad till det enskilda skuldlandets betalningsförmågasamt att tillförsäkra olika kreditorer en rättvis andel av debetalningar som skuldlandet gör. Utskottet konstaterade vidare ibetänkande 1989/90:UU16: "har tagitavstånd från tanken att konvertera offentliga fordringar. Förnärvarande har emellertid en diskussion börjat föras om för- ochnackdelar med denna typ av transaktioner. De frågor som ännu ärolösta gäller t.ex. hur den s.k. bördefördelningen mellanParisklubbens medlemmar sinsemellan och mellan dem och deutanförstående kreditorerna kommer att påverkas, liksom vadkonsekvenserna kan bli för ny garantigivning frånlångivarländerna. Utskottet finner det angeläget att Sverigedeltar aktivt och konstruktivt i dessa diskussioner. "Sedan utskottet senast behandlade denna fråga har ingentingskett som föranleder en ändring av utskottets ställningstagande.Härmed avstyrks yrkande 5 och 6 i motion U657 (fp).Stärkande av miljöskyddetDet internationella regelverketI motion U637 (mp) yrkas att inom FN skall verka fören internationell miljödomstol som är öppen för stater ochmiljöorganisationer.Utskottet får konstatera att motionärerna tagit upp en frågaav principiellt stor betydelse som man nu har börjat diskuterainternationellt. Det mellanstatliga regelverk som hittillsskapats har av nödvändighet tvingats bygga på de medverkandestaternas bredvillighet att komma överens. Alla konventioner somfinns är visserligen bindande men innehåller ingastadganden om tvistelösning, sanktioner etc. En ökandemedvetenhet om miljöskyddets betydelse, en ökad insikt omfrågans angelägenhet och brådska samt framför allt en ökadpolitisk vilja att motverka hoten mot vår planet har emellertidlett till att vissa regeringar börjar överväga behovet avsanktioner. Senast diskuterades denna fråga vid ettinternationellt miljörättsligt seminarium som hölls efterinitiativ som togs vid toppmötet mellan världens sjustörsta industrinationer. Värd för seminariet var den italienskaregeringen. är dock de länder som förespråkaranvändandet av tvingande regler inkl. en överstatlig dömandeinstans i minoritet. Frågans natur är också sådan att arbetetför att kunna komma till rätta med de globala hoten mot miljönmåste inkludera så många av världens stater som möjligt.Generellt får utskottet också utgå ifrån att fördragsslutandestater respekterar sina förpliktelser enligt ingångna avtal ävenom någon överstatlig dömande instans inte finns. Diskussioner omeventuella sanktioner vid brott mot bindande internationellakonventioner bör dock föras vidare.Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvisföljer utvecklingen på detta område.Därmed får yrkande 1 i motion U637 (mp) anses besvarat.Vad gäller stärkandet av den icke konventionsbundnamiljörätten som tas upp i motion U657 får utskottet hänvisatill sitt betänkande 1989/90:UU7 där utskottet anförde följande:"En annan viktig del i det internationella arbetet på att bevaraden globala miljön är den icke konventionsbundna miljörättenvari ingår sic utere-principen (använd din egendom på ett sådantsätt att den inte skadar någon annan). Denna princip haråterspeglats miljödeklaration(Stockholmsdeklarationen). utere-principen kan anses somsedvanerätt.I föreslås att tidigare principer skallkodifieras genom antagandet av en konvention om miljöskydd ochvaraktigt hållbar utveckling. Från svensk sida har framförts attvi ställer oss positiva till en diskussion av denna fråga.Utskottet utgår från att regeringen aktivt kommer att följautvecklingen på detta område. "Sedan utskottet senast behandlade frågan har ingenting skettsom föranleder en ändring av utskottets bedömning. Det kantilläggas att frågan kommer att behandlas vid konferensom miljö och utveckling.Härmed får yrkande 4 i motion U657 (fp) anses besvarat.Frågan om en internationell miljöskyddsstyrka alternativtkustbevakningsstyrka som tas upp i motionerna U208 (c) och U657(fp) har tidigare behandlats av utskottet (1989/90:UU7).Utskottet konstaterade då: "Frågan om en katastroffonddiskuterades vid möte med , och enresolution antogs med bl.a. svenskt medförslagsställarskap omatt man skulle undersöka möjligheter att skapa ett center förbrådskande miljöinsatser som krävs antingen på grund av enplötslig olycka eller i ekologiska katastrofområden." Fråganutreds inom FN och förväntas kunna behandlas vidmiljöstyrelsen möte . Samarbetsåtgärder för att kommatill rätta med föroreningar av den miljön, t.ex. den somförorsakas av sjöfarten eller av verksamhet som bedrivs tillhavs, har utarbetats inom den internationellasjöfartsorganisationen (). IMO:s medlemstater har undertecknat konventioner somreglerar utsläpp av olja från fartyg. Frågan om en skyddsstyrkadiskuteras. En annan internationellöverenskommelse som innehåller begränsningar av utsläpp av oljaoch andra skadliga ämnen från fartyg är den s.k.MARPOL-konventionen 73/78 eller Havsföroreningskonventionen.Helsingforskonventionen, som omfattar det s.k. Östersjöområdetoch till vilken samtliga strandstater är anslutna, innehållerregler för samarbete mellan dessa stater för upprätthållande avberedskap för bekämpning av föroreningar genom olja och andraskadliga ämnen till havs. Konventionen innehåller även reglerför formerna för övervakning för att upptäcka och registrerautsläpp samt för bekämpning av vattenföroreningar från fartyg.Inom ECE diskuteras en internationell överenskommelse för attförhindra industriolyckor och ömsesidigt bistå varandra omsådana inträffar.Utskottet utgår från att regeringen fortsatt aktivt följerdenna fråga.Därmed får yrkande 2 i motion U208 (c) och yrkande 7 i motionU657 (fp) anses besvarade.I motion U638 (c) betonas behovet av ytterligareinternationella åtgärder mot försurningen. Bl.a. anbefalls attde internationella protokollen till om långvägagränsöverskridande luftföroreningar för reducering av svavel ochkväve måste revideras och skärpas. Nya överläggningar måsteinitieras om svavel och kväveoxidbegränsningar. Nyaöverenskommelser bör enligt motionärerna utgå från denvetenskapliga kunskap som finns om kritiskabelastningsvärden och naturens egna gränser. I motionen tas ävenupp krav på initiativ till överläggningar med den danskaregeringen om begränsning av luftföroreningar från Danmark.Enligt motionärerna bör överläggningar även initieras medFinland för att få gränsälvskommissionens uppgifter att utvidgastill att även omfatta luftföroreningar.Utskottet får konstatera att de frågor som tas upp i motionU638 behandlas inom ramen för ECE. I denkonventionsstyrelse som tillkom för att övervaka efterlevnadenav konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningarpågår ett löpande arbete på att förbättra och utvidga denna.Konventionen är en s.k. ramkonvention inom vilken konkretaåtaganden beträffande utsläppsbegränsningar görs genom särskildaprotokoll eller utfärdade rekommendationer. Sålunda pågår arbetepå ett nytt protokoll avseende ytterligare reduceringar avsvavelutsläppen. Det protokoll som tidigare antagits om en30-procentig reduktion av svavelutsläppen har ännu inteundertecknats av samtliga öststater.År 1988 kunde ett protokoll som fryser utsläppen avkväveoxider eller dessas gränsöverskridande flöden antas.Överenskommelsen var det första steget i en process som siktarmot en reglering av utsläppen. Det andra steget avseende enbegränsning av utsläppen av kväveoxid siktar till att uppnåutsläppsminskningar som hänför sig till kritiskabelastningsgränser.