bet · GE01UbU1 · 1990-11-06 00:00:00 — En tidigarelagd skolstart bör enligtmotionärerna inte innebära en generell förlängning av den sammanlagda skoltidenom nio grundskoleår. I motion 1989/90:Ub807 (fp) yrkande 1 föreslås däremot enförlängning av tiden i från nio till genom införande avskolstart . Detta ger bl.a. mer tid för inlärning avbaskunskaper i , och förutsättningar skapas för en mjukare övergångfrån förskola till skola. Enligt motion 1989/90:Ub257 (c) är det nu hög tid attriksdagen fattar ett principbeslut om en tidigarelagd skolstart. Skolan bör tatill vara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva ochmotiverade. Vidare föreslås i motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 5 att barnenliksom skall börja skolan det år de fyller men att intagningen börske både . Vårdnadshavarna bör i samråd med lärarna besluta när detär lämpligt för barnet att börja skolan. Enligt motionärerna bör skolanorganiseras i årskurslösa stadier med olika former av åldersblandadundervisning.Som en konsekvens av en tidigare skolstart bör, enligt motion 1989/90:Ub232,läroplan för (Lgr 80) ses över (yrkande 4). Lågstadiets lärare börerbjudas fortbildning i bl.a. utvecklingspsykologi och metodik (yrkande 5), ochmöjligheter till vidareutbildning bör skapas för förskollärare och barnskötare(yrkande 6). Försöksverksamhet med tidigare skolstart bör inledas läsåret1991/92 (yrkande 7). Slutligen föreslår motionärerna att eleverna skall gesmöjlighet till ett kompletterande studieår efter (yrkande 8).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Enligt 3 kap. 8 § skollagen (1987:1100) får på begäran av ett barnsvårdnadshavare skolstyrelsen i barnets hemkommun tillåta att barnet redanhöstterminen det kalenderår då barnet fyller börjar i elleri en motsvarande skola för barn med vanlig skolplikt. Tillstånd får lämnasendast om barnet är moget för skolgång. Önskar vårdnadshavarna att barnet skallbörja skolgången det kalenderår, när barnet fyller , skall barnet sammaår anmälas vid inskrivningsförrättningen. Enligt 6 kap. 2 §grundskoleförordningen (1988:655) beslutar skolstyrelsen om tid och sätt förinskrivning.Utskottet vill härtill lägga följande. Regeringen har i skrivelse 1990/91:50till anmält att den avser vidta åtgärder så att barn skall ha rättatt börja i skolan . Skolstarten skall således kunna varierautifrån vårdnadshavarnas önskemål och med hänsyn till barnets mognad.Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1989/90:Ub232 yrkandena 1, 2, 4, 5, 6, 7 och 8,1989/90:Ub257, 1989/90:Ub801 yrkandena 4 och 14, 1989/90:Ub804 yrkande 5 och1989/90:Ub807 yrkande 1.Enligt motion 1989/90:Ub321 (mp) yrkande 1 bör skolplikten ges ett nyttinnehåll. Det väsentliga är att alla människor har samma odelade rätt tillkunskaper och information, anför motionärerna. Genom utbyggnad av bl.a.grundvux kan studerande erbjudas betydligt friare och effektivare studieformer.Därmed skulle också skolplikten avseende hela högstadietiden kunna mjukas upp.Under /86 beslutade (prop. 1985/86:10, bet. UbU6,rskr. 39) om en ny skollag på grundval av skolförfattningsutredningensdelbetänkande (DsU 1981:4 Skollagen). Den nya lagen ersatte såväl 1962 årsskollag som bestämmelserna om undervisning omsorgslag. Bestämmelserom skolplikten finns i 3 kap. 1--21 §§ skollagen (SFS 1985:1100, senasteändring 1989:256).Utskottet anser att det inte finns anledning för att nu ändrauppfattning i fråga om skolplikten, varför utskottet avstyrker motion1989/90:Ub321 yrkande 1.Ett antal motioner tar upp vissa andra särskilda läroplansfrågor. Imotion 1989/90:Ub249 (fp) yrkande 1 föreslås en förstärkning av ämnetbarnkunskap och ett breddat ämnesinnehåll. I motionerna 1989/90:Ub206 (c)yrkandena 1 och 2 samt 1989/90:Ub285 (s) yrkandena 1 och 2 begärs bl.a. ettutökat antal veckotimmar i ämnet hemkunskap. Betydelsen av hushållning ochkonsumentkunskap betonas i motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 11, och vidare börhälsofostran enligt motion 1989/90:So459 (fp) yrkande 7 vara ett obligatorisktmoment i skolans undervisning. Trafikantutbildningen i skolan tas upp imotionerna 1989/90:Ub210 (fp) yrkandena 1 och 2 samt 1989/90:Ub268 (m).Slutligen bör skolans brottsförebyggande arbete bl.a. markeras tydligare iläroplanerna enligt motion 1989/90:Ub202 (s).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Som redovisats i det föregående aviseras i proposition 1990/91:18 en översynav läroplanen för . Utskottet finner det mot denna bakgrund intepåkallat att gör något särskilt uttalande med anledning av motionerna1989/90:Ub202, 1989/90:Ub206 yrkandena 1 och 2, 1989/90:Ub210, 1989/90:Ub249yrkande 1, 1989/90:Ub268, 1989/90:Ub285, 1989/90:Ub804 yrkande 11 samt1989/90:So459 yrkande 7, varför de avstyrks.I motion 1989/90:Ub339 (c) om en levande och fungerande storstadsmiljö anförsbl.a. att skolan bör vara en centralpunkt i storstadens närmiljö och att ettprogram för upprustning av såväl skolbyggnader som skolmiljö bör tas fram.En kartläggning av arbetsförhållandena i skolan bör genomföras enligt motion1989/90:Ub274 (c).På grundval av förslag i nyssnämnda proposition kommer inom kortatt behandla frågan om stimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljöni skolorna.Utskottet finner det med hänvisning till det anförda inte påkallat attriksdagen nu gör något särskilt uttalande med anledning av motionerna1989/90:Ub274 och 1989/90:Ub339, varför de avstyrks.I motion 1989/90:Ub807 (fp) yrkande 24 föreslås att regeringen får i uppdragatt genomföra vissa aktiviteter med anledning av 150-årsminnet avbeslut om allmän folkskola.Utskottet behandlade ett liknande yrkande under föregående riksmöte.Utskottet har erfarit att SÖ fortsätter sitt planeringsarbete rörande ettfirande av folkskolans 150-årsjubileum. En projektgrupp har tillsatts medföreträdare för , länsskolnämnderna, berörda fackliga organisationer,och skola samt . Företrädare förutbildningsdepartementet skall också medverka i projektgruppens arbete.Mot denna bakgrund finner utskottet att motionärernas yrkande i stort ärtillgodosett, varför motion 1989/90:Ub807 yrkande 24 avstyrks.I motion 1989/90:Ub281 (s) aktualiseras en ingenjörstitel för studerandesom slutfört treårig teknisk påbyggnadsutbildning i gymnasieskolan iStockholm. Ifrågavarande utbildning har ersatt den ingenjörsutbildning somtidigare bedrevs vid (). Enligt motionärerna ärdet rimligt att en elev som genomgått denna utbildning med fullständigstudiekurs skall få kallas "ingenjör".Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Riksdagen har beslutat (prop. 1988/89:90, bet. UbU30, rskr. 280) att en nytvåårig ingenjörsutbildning inrättas inom den statliga högskolan somförsöksverksamhet. Denna utbildning skall ersätta och förstärka den utbildningsom nu ges inom årskurs 4 av gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. Iförordningen (UHÄ-FS 1989:22) om försöksverksamhet med ingenjörsutbildningfinns i 8 § bestämmelser om utbildningsbevis. I universitets- ochhögskoleämbetets föreskrifter (UHÄ-FS 1989:23) till denna förordning framgåratt till utbildningsbeviset över genomgången sådan utbildning skall knytasexamensbenämningen ingenjörsexamen.Riksdagen kommer senare att ta ställning till dels en permanentning av dentvååriga ingenjörsutbildningen inom den statliga högskolan, dels den tekniskautbildningen i gymnasieskolan. Den aktuella utbildningens ställning iutbildningssystemet liksom examensfrågan bör kunna behandlas i dettasammanhang. Något uttalande av i enlighet med motionsyrkandet anserutskottet inte nu vara påkallat, varför motion 1989/90:Ub281 avstyrks.BetygsfrågorI ett stort antal motioner framförs förslag i fråga om betyg i grundskola,gymnasieskola och vuxenutbildning. I motion 1989/90:Ub801 (m) begärsförslag till ett nytt betygssystem som redovisar elevernas kunskaper ochfärdigheter. Enligt motionärerna behöver betygsfrågan inte utredas ytterligare.Ett nytt betygssystem bör kunna tillämpas fr.o.m. (yrkande5). Genom lokala beslut bör betyg utöver dem som skall ges enligt läroplanenkunna sättas (yrkande 15). I motionerna 1989/90:Ub254 (m) yrkande 3 och1989/90:Ub267 (fp) yrkande 4 föreslås att samma betygssystem som gäller igrundskola och gymnasieskola skall tillämpas inom vuxenutbildning.Enligt motion 1989/90:Ub266 (vpk) bör göras betygsfri (yrkande 3).Motionärerna begär hos regeringen förslag om en betygsfri intagning tillgymnasieskolan (yrkande 2). Även i motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 9 föreslåsatt betyg inte skall sättas i . Såväl i gymnasieskolan som inomkommunal vuxenutbildning bör bedömningen "godkänd" och "icke godkänd"tillämpas. Enligt motion 1989/90:Ub260 (m) bör betyg i ordning och uppförande igrundskolan återinföras. Slutligen framförs i motionerna 1989/90:Ub249 yrkande2 och 1989/90:Ub213 (båda fp) vissa förslag om betygsättningen i enskilda ämnen(barnkunskap resp. idrott).Alternativkurserna på högstadium behandlas i två motioner. Imotion 1989/90:Ub322 (m) yrkandena 1 och 2 understryks vikten av alternativakurser i språk. Sådana kurser bör förutom i engelska finnas även i tyska ochfranska. I motion 1989/90:Ub317 (vpk) yrkande 2 föreslås däremot attalternativkurserna på högstadium skall avskaffas. Enligt motion1989/90:Ub226 (m) om valmöjligheter på högstadiet bör det finnas möjligheteratt korrigera ett val eller förbättra kunskaperna i ett ämne genom enkompletteringsutbildning (yrkande 2). Krav på förkunskaper bör vidare införasför de olika gymnasielinjerna (yrkande 3).Behovet av anvisningar och riktlinjer för lärare vid bedömningen av elevermed dyslexi påtalas i motion 1989/90:Ub222 (s). Slutligen föreslås i motion1989/90:Ub266 (vpk) yrkande 1 att samtliga standardprov och centrala prov skallvara frivilliga.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Riksdagen har under föregående (1989/90:UbU4, rskr. 41) behandlatbetygsfrågor på skolområdet. Inom har en expertgruppgjort en analys av betygens betydelse i och gymnasieskolan ochlämnat vissa förslag i (Ds 1990:60) Betygens effekter på undervisningen. Iproposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan anmäler föredragande statsrådet(s. 102) att han anser det nödvändigt att bedöma de sammantagna konsekvensernaav en förändring av betygssystemet såväl för skolan och högskolan som förarbetslivet. Regeringen har tillkallat en parlamentariskberedning för att utreda förutsättningarna för att införa ett nytt betygssystemi , gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Mot dennabakgrund finns det enligt utskottets uppfattning ingen anledning att riksdagennu gör något särskilt uttalande med anledning av ifrågavarande motionsyrkanden.Utskottet avstyrker således motionerna 1989/90:Ub213, 1989/90:Ub222,1989/90:Ub226 yrkandena 2 och 3, 1989/90:Ub249 yrkande 2, 1989/90:Ub254yrkande 3, 1989/90:Ub260, 1989/90:Ub266, 1989/90:Ub267 yrkande 4,1989/90:Ub317 yrkande 2, 1989/90:Ub322, 1989/90:Ub801 yrkandena 5 och 15 samt1989/90:Ub804 yrkande 9.LärarfrågorMotion 1989/90:Ub223 (s) gäller lärare i musik på låg- ochmellanstadier. Rytmiklärare med fyraårig utbildning bör vara behörig attundervisa i musik på dessa stadier (yrkande 1), medan rytmiklärare med äldre,treårig utbildning bör ges behörighetsdispens för sådan undervisning (yrkande2). Vidare sägs att det bör inrättas lärartjänster i musik på dessa stadier(yrkande 3). I motion 1989/90:Ub806 (s) yrkande 2 begärs ett uttalande om attidrottslärarna skall leda låg- och mellanstadiebarnen i ämnet idrott.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Enligt nu gällande bestämmelser är rytmiklärare med fyraårig utbildning påmusiklärarlinjen behörig till tjänst som lärare i musik i ochgymnasieskolan, om i utbildningen ingått en tillvalskurs om 50 poäng inriktadmot grundskola/gymnasieskola eller om den kompletterats med en kurs om 40 poängi klassmetodik med praktik (skolförordningen, bil. 6.6 och 6.7 samt bil. 150.4 och 150.5).Tjänsterna som lärare i musik resp. idrott i är inte förbehållnahögstadiet utan kan användas även på låg- och mellanstadierna om rektor bedömerdet möjligt och lämpligt.Frågan om på vilket sätt statsmakterna i fortsättningen skall reglerabehörighetsvillkoren för kommunalt anställda lärare tas upp i proposition1990/91:18 om ansvaret för skolan. Innan har tagit ställning tillförslagen där är det inte meningsfullt att ta upp detaljfrågor om behörighetavseende enskilda ämnen och utbildningslinjer.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1989/90:Ub223 och 1989/90:Ub806 yrkande 2.I motion 1989/90:Ub318 (vpk) yrkande 6 begärs åtgärder mot problem iundervisningen av social och psykosocial natur. Enligt motionärerna saknasdet i skolorna resurser att hantera svårare problem av dessa slag.Utskottet avstyrkte vid förra ett liknande yrkande (1989/90:UbU1 s.13--14). Genom beslut (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95) omskolans utveckling och styrning hade, enligt utskottets mening, grunden lagtsför en utveckling mot en ytterligare decentralisering av ansvar ochbeslutanderätt från central till lokal nivå. Efter beslut i december1989 (prop. 1989/90:41, bet. UbU9, rskr. 58) om kommunalt huvudmannaskap förlärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionärer har regeringen nui proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan lagt fram förslag om en mål-och resultatorienterad styrning av skolan med bl.a. ett förändratstatsbidragssystem som inte styr organisationen av skolverksamheten i kommunen.Kommunerna har det fulla ansvaret för att organisera och finansierasåväl elevvård som personalvård i skolan och således även för att lösa deproblem som motionärerna avser. Utskottet anser att ett bifall till motionenskulle stå i strid med den decentraliseringssträvan som vid de tvåsenaste riksmötena har bejakat och som förs vidare i den sist nämndapropositionen. bör således avslå motion 1989/90:Ub318 yrkande 6.JämställdhetsfrågorI motionerna 1989/90:Ub823 (c) yrkande 2 och 1989/90:Ub826 (c) yrkande 1påtalas vikten av att fler kvinnor blir skolledare. Enligt motionärerna bör enbred kampanj igångsättas för rekrytering av kvinnliga skolledare.Kampanjen skulle också syfta till att stimulera, informera och bygga uppkvinnors självförtroende att ta chefstjänster.Utskottet behandlade ett motsvarande yrkande vid föregående (1989/90:UbU6 s. 7). Den kraftiga ökning av andelen kvinnor bland både rektoreroch studierektorer, som skett och som utskottet redovisadeförra året, har fortsatt. Enligt (U60 ) var år1989 andelen kvinnor bland rektorerna , en ökning med 1,2 procentenhetersedan föregående år och . Andelen kvinnorbland studierektorerna var , en ökning med 1,6 procentenhetersedan 1988 och . Inom den statligaskolledarutbildningen har på riksnivå upprättats ett fungerande nätverk avkvinnliga studierektorer. Dessa planerar nu att på regional nivå skapa nätverkför att stimulera andra kvinnliga studierektorer att vilja bli rektorer. Irekryteringsutbildningen för skolledare är nu kvinnor, och av denytillsatta skolledarna är kvinnor -- främst studierektorer.Utskottet finner att den angelägna ökningen av andelen kvinnor blandskolledarna har visat sig vara på god väg med hjälp av de metoder som redananvänds. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att avslår motionerna1989/90:Ub823 yrkande 2 och 1989/90:Ub826 yrkande 1.I motionerna 1989/90:Ub335 (m), 1989/90:Ub512 (fp) delvis och 1989/90:Ub823(c) yrkandena 1, 3 och 4 tas en rad andra jämställdhetsfrågor upp, som ävenbehandlades vid föregående (1989/90:UbU6, rskr. 54).Utskottet hänvisar till vad som anfördes i nämnda betänkande. börsåledes avslå motionerna 1989/90:Ub335, 1989/90:Ub512 delvis och 1989/90:Ub823yrkandena 1, 3 och 4.Tidigare behandlade frågor i övrigtSlutligen tar utskottet upp övriga frågor som behandlats tidigare undermandatperioden. Motionsyrkandena redovisas i nedanstående tablå, av vilken ävenframgår i vilket betänkande ifrågavarande ärende tidigare behandlats avutskottet.Ämnesområde/motion utskottsbehandlingSkolmåltider1989/90:Ub205 (c) yrk. 1-4 1988/89:UbU4 s. 7, 1989/90:UbU1 s. 161989/90:Ub317 (vpk) yrk. 8 1988/89:UbU4 s. 7, 1989/90:UbU1 s. 16Anpassad studiegång1989/90:Ub226 (m) yrk. 4 1988/89:UbU4 s. 12, 1989/90:UbU1 s. 151989/90:Ub317 (vpk) yrk. 6 1988/89:UbU4 s. 12, 1989/90:UbU1 s. 15Lokala skolledningsorgan1989/90:Ub804 (mp) yrk. 1 1988/89:UbU7 s. 30 ff1989/90:Ub807 (fp) yrk. 12 1988/89:UbU7 s. 30 ffHemspråksundervisning1989/90:Ub280 (fp, c) 1988/89:UbU2 s. 10 f1989/90:Ub331 (s) yrk. 2 1988/89:UbU2 s. 10 fUtskottet anser att de skäl som utskottet under de senaste riksmötena anförtför sina ställningstaganden när det gäller liknande yrkanden som de härredovisade är giltiga.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårsamtliga i tablån upptagna motioner, nämligen motionerna 1989/90:Ub205,1989/90:Ub226 yrkande 4, 1989/90:Ub280, 1989/90:Ub317 yrkandena 6 och 8,1989/90:Ub331 yrkande 2, 1989/90:Ub804 yrkande 1 och 1989/90:Ub807 yrkande12. beträffande vissa skolpolitiska principeratt avslår motionerna 1989/90:Ub225 yrkande 1, 1989/90:Ub226yrkande 5, 1989/90:Ub227, 1989/90:Ub252, 1989/90:Ub801 yrkandena 1, 2, 3, 7,8 och 9 samt 1989/90:Ub807 yrkandena 2, 3, 4, 8, 9, 10 och 14,2. beträffande ämnet bildatt avslår motionerna 1989/90:Ub244, 1989/90:Ub265, 1989/90:Ub317yrkandena 28 och 29 (båda delvis), 1989/90:Ub329 yrkande 1 delvis och1989/90:Ub804 yrkande 10 delvis,3. beträffande ämnet religionskunskap och undervisningen i etikatt avslår motionerna 1989/90:Ub242, 1989/90:Ub272, 1989/90:Ub319,1989/90:Ub815 och 1989/90:Ub824 delvis,4. beträffande miljöundervisningen i grundskolanatt avslår motionerna 1989/90:Ub256 delvis, 1989/90:Ub310 yrkande17 delvis, 1989/90:Ub320, 1989/90:Ub330 delvis och 1989/90:Ub804 yrkande 4delvis,5. beträffande maskinskrivning i grundskolanatt avslår motion 1989/90:Ub209,6. beträffande massmediekunskapatt avslår motionerna 1989/90:Ub239 och 1989/90:Ub333,7. beträffande program för att ta till vara invandrarelevernasspråkkunskaperatt avslår motion 1989/90:Ub203 yrkande 11,8. beträffande pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkiga eleveratt avslår motion 1989/90:Ub328,9. beträffande finska gymnasielinjer i Stockholmatt avslår motion 1989/90:Ub331 yrkande 1,10. beträffande resurser för fredsfostranatt avslår motion 1989/90:U425 yrkande 11,11. beträffande nordiskt stoff i skolans läromedelatt avslår motion 1989/90:Ub240,12. beträffande kultur i skolanatt avslår motion 1989/90:Ub251,13. beträffande individualiserad undervisningatt avslår motion 1989/90:Ub203 yrkande 2,14. beträffande praktikår i grundskolanatt avslår motion 1989/90:Ub804 yrkande 3,15. beträffande särskild undervisning på sjukhusatt avslår motion 1989/90:Ub220 yrkande 2,16. beträffande elever med handikappatt avslår motion 1989/90:Ub804 yrkande 6,17. beträffande barns skolstart m.m.att avslår motionerna 1989/90:Ub232 yrkandena 1, 2, 4, 5, 6, 7 och8, 1989/90:Ub257, 1989/90:Ub801 yrkandena 4 och 14, 1989/90:Ub804 yrkande 5 och1989/90:Ub807 yrkande 1,18. beträffande omvärdering av skolpliktenatt avslår motion 1989/90:Ub321 yrkande 1,19. beträffande vissa andra särskilda läroplansfrågoratt avslår motionerna 1989/90:Ub202, 1989/90:Ub206 yrkandena 1 och2, 1989/90:Ub210, 1989/90:Ub249 yrkande 1, 1989/90:Ub268, 1989/90:Ub285,1989/90:Ub804 yrkande 11 delvis samt 1989/90:So459 yrkande 7,20. beträffande program för upprustning av såväl skolbyggnader somskolmiljöatt avslår motionerna 1989/90:Ub274 och 1989/90:Ub339,21. beträffande 150-årsminnet av beslut om allmän folkskolaatt avslår motion 1989/90:Ub807 yrkande 24,22. beträffande ingenjörstitel för studerande som slutfört treårig tekniskpåbyggnadsutbildning i gymnasieskolan i avslår motion 1989/90:Ub281,23. beträffande betygsfrågoratt avslår motionerna 1989/90:Ub213, 1989/90:Ub222, 1989/90:Ub226yrkandena 2 och 3, 1989/90:Ub249 yrkande 2, 1989/90:Ub254 yrkande 3,1989/90:Ub260, 1989/90:Ub266, 1989/90:Ub267 yrkande 4, 1989/90:Ub317 yrkande2, 1989/90:Ub322, 1989/90:Ub801 yrkandena 5 och 15 samt 1989/90:Ub804yrkande 9,24. beträffande lärare i musik och idrott på låg- ochmellanstadieratt avslår motionerna 1989/90:Ub223 och 1989/90:Ub806 yrkande 2,25. beträffande åtgärder mot problem i undervisningen av social ochpsykosocial naturatt avslår motion 1989/90:Ub318 yrkande 6,26. beträffande kampanj för rekrytering av kvinnliga skolledareatt avslår motionerna 1989/90:Ub823 yrkande 2 och 1989/90:Ub826yrkande 1,27. beträffande övriga jämställdhetsfrågoratt avslår motionerna 1989/90:Ub335, 1989/90:Ub512 delvis och1989/90:Ub823 yrkandena 1, 3 och 4,28. beträffande tidigare behandlade frågor i övrigtatt avslår motionerna 1989/90:Ub205, 1989/90:Ub226 yrkande 4,1989/90:Ub280, 1989/90:Ub317 yrkandena 6 och 8, 1989/90:Ub331 yrkande 2,1989/90:Ub804 yrkande 1 och 1989/90:Ub807 yrkande 12.Stockholm den 6 november 1990På utbildningsutskottets vägnarLars GustafssonNärvarande: (), (), (),(), (), (), LarsSvensson (s), (), (), (m),(), i (c), (),(), (), () och ClaesRoxbergh (mp).Särskilda yttranden1. Vissa skolpolitiska principer (mom. 1)(), (), (m), Carl-JohanWilson (fp) och () anför:Riksdagen kommer med anledning av proposition 1990/91:18 om ansvaret förskolan jämte motioner att behandla dels frågor som gäller grundläggande mål ochriktlinjer för skolan, utformningen av läroplaner och val av skola, dels ettstort antal andra skolfrågor. I propositionen aviseras också en översyn avläroplanen för grundskolan.Mot denna bakgrund har vi avstått från att i detta betänkande yrka bifalltill våra yrkanden rörande vissa skolpolitiska principer. Vi avser återkommatill frågorna i utbildningsutskottets betänkande om ansvaret för skolan(1990/91:UbU4). Vi står dock fast vid de ståndpunkter som moderatasamlingspartiet och tidigare framfört vid behandling avskolans utveckling och styrning. I vad avser här berörda frågor hänvisar visåledes till våra gemensamma reservationer 1, 7, 22, 23 och 25 tillutbildningsutskottets betänkande 1988/89:UbU7.2. Ämnet bild (mom. 2)() anför:Jag hänvisar till den uppfattning som framförs i motion 1989/90:Ub317yrkandena 28 och 29. Vidare hänvisar jag till att regeringen har aviserat enöversyn av läroplanen för grundskolan.3. Ämnet bild (mom. 2)() anför:Jag hänvisar till den uppfattning som framförs i motionerna 1989/90:Ub329yrkande 1 och 1989/90:Ub804 yrkande 10. Vidare hänvisar jag till att regeringenhar aviserat en översyn av läroplanen för grundskolan.4. Miljöundervisningen i (mom. 4)() anför:Jag hänvisar till dels den uppfattning som framförs i motion 1989/90:Ub804yrkande 4 beträffande miljökunskap som ett obligatoriskt ämne i ,dels att regeringen har aviserat en översyn av läroplanen för grundskolan.5. Program för att ta till vara invandrarelevernas språkkunskaper (mom. 7)och i (båda c) anför:Med hänvisning till att regeringen i proposition 1990/91:18 om ansvaret förskolan har aviserat en översyn av läroplanen för och att riksdagenunder kommer att behandla regeringens förslag om gymnasieskolansförändring avstår vi från att yrka bifall till yrkande 11 i motion1989/90:Ub203.6. Pedagogisk utvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever (mom. 8)() anför:Jag hänvisar till att kommer att ta ställning tillförslag om ett nytt statsbidragssystem för skolan. Jag står dock fast vid denuppfattning som framförts i motion 1989/90:Ub328.7. Individualiserad undervisning (mom. 13)och i (båda c) anför:Vi står fast vid de ståndpunkter framfört i motion 1989/90:Ub203yrkande 2 om ett förändrat arbetssätt med ett utökat elevinflytande ochmedansvar i skolan men hänvisar till den i proposition 1990/91:18 aviseradeöversynen av läroplanen för grundskolan.8. Praktikår i (mom. 14)() anför:Med hänvisning till att regeringen aviserat en översyn av läroplanen förgrundskolan avstår jag från att yrka bifall till yrkande 3 i motion1989/90:Ub804. de gröna håller dock fast vid den ståndpunkt somuttrycks i motion 1989/90:Ub804 yrkande 3.9. Barns skolstart m.m. (mom. 17), och (alla m) anför:Riksdagen behandlade under föregående vissa frågor beträffande barnsskolstart.