bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — beträffande ändrade regler såvitt avserränteavdragsbegränsningatt bifaller motion 1990/91:Sk40 yrkande 7 i dennadel och avslår proposition 1990/91:54 i denna del och motion1990/91:Sk33 yrkande 20,57. beträffande lagförslagen såvitt avser ändrade reglersåvitt avser ränteavdragsbegränsningatt i fråga om det vid proposition 1990/91:54 fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt såvitt avser 3§ 2 mom. beslutar att de nyareglerna om ränteavdragsbegränsningar utom de som avserinlåningskonton med uppskjuten räntebetalning skall utgå.49. Ersättande av undantagsregeln med beloppstak förfåmansföretag (mom. 34), och (alla m) hardels anfört följande:I propositionen föreslås vissa ändringar av de beslutadereglerna för beskattning av delägare i fåmansföretag. Dessaregler är föranledda av skillnaden mellan den proportionellabeskattningen av kapitalinkomster och den progressivabeskattningen av förvärvsinkomster.Behovet av sådana spärregler bör begränsas så långt möjligtgenom att minska spännvidden i beskattning mellan olika formerav inkomst. Regeringen bör mot den bakgrunden se överbestämmelserna såväl vad beträffar utdelningsinkomster somkapitalvinster. De föreslagna reglerna innebär i stort vissalättnader och kan därför godtas i avvaktan på regeringens nyaförslag. bör emellertid, med bifall till motion Sk33 idenna del, som sin mening ge vad vi nu anfört regeringen tillkänna.dels vid moment 34 hemställt34. beträffande ersättande av undantagsregeln med beloppstakför fåmansföretagatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 21,med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del och medavslag på motion 1990/91:Sk40 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.50. Ersättande av undantagsregeln med beloppstak förfåmansföretag (mom. 34 och 57 i motsvarande del)och (båda c) hardels anfört följande:Enligt vår mening skulle det förslag som propositionen förfram missgynna de mindre fåmansföretagen. De störrefåmansföretagen och de som sålt sina företag med storareavinster skulle däremot gynnas. Vi anser mot denna bakgrundatt en undantagsregel är en bättre lösning. Propositionensförslag bör därför avslås i denna del. Vi tillstyrkerföljaktligen motion Sk40 såvitt nu är i fråga.dels vid momenten 34 och 57 i motsvarande del hemställt34. beträffande ersättande av undantagsregeln med beloppstakför fåmansföretagatt bifaller motion 1990/91:Sk40 yrkande 6 ochavslår proposition 1990/91:54 i denna del och motion1990/91:Sk33 yrkande 21,57. beträffande lagförslagen såvitt avser ersättande avundantagsregeln med beloppstak för fåmansföretagatt avslår det vid proposition 1990/91:54 fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt såvitt avser 3§ 12 mom. sjätte stycket sistameningen.51. Sparade underskott och realisationsvinstbeskattning avnäringsfastigheter (mom. 35), och (alla m) hardels anfört följande:I propositionen föreslås vissa förändringar av reglerna förbehandlingen av underskott i förvärvskälla. De nya reglerna somenbart avser kvittning mot framtida överskott i sammaförvärvskälla och inkomstslag måste emellertid enligt vår meningkompletteras med att nuvarande regler om rätt till kvittningmellan förvärvskällor och inkomstslag under samma beskattningsårbibehålls. Vi hemställer att regeringen lägger fram förslaghärom och tillstyrker således motion Sk33 i denna del.dels vid moment 35 hemställt35. beträffande sparade underskott ochrealisationsvinstbeskattning av näringsfastigheteratt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 23och med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del hosregeringen begär förslag om återinförd rätt att kvittaunderskott under löpande beskattningsår i enlighet med vad ovananförts.52. Takregeln vid realisation av näringsfastighet (mom. 36)(), (), (),() och (båda c) hardels anfört följande:Den av riksdagsmajoriteten beslutade takregeln innebär ennegativ särbehandling av försäljning av näringsfastighet ochbostadsrätt i näringsverksamhet. Skatten kan komma att uppgåtill , att jämföra för permanentbostad och 18%för fritidshus. Vi anser det skäligt att försäljning avnäringsfastighet åtminstone jämställs med försäljning avfritidshus. Det skulle således innebära att skatten begränsastill . Detta motsvarar en beskattning av avförsäljningsintäkten. Detta var också vad ledamot i sig till förmån för. Vi tillstyrker således motionSk40 i denna del och föreslår att regeringen skall återkomma medförslag med angiven inriktning.dels vid moment 36 hemställt36. beträffande takregeln vid realisation avnäringsfastigheteratt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkande 28hos regeringen begär förslag om en takregel förrealisationsvinstbeskattningen vid försäljning avnäringsfastighet i enlighet med vad ovan anförts.53. Återläggning av värdeminskningsavdrag vid avyttring avnäringsfastighet (mom. 37 och 57 i motsvarande del)(), (), (),() och () hardels anfört följande:I propositionen föreslås att beloppsgränsen . vadavser skyldigheten att återföra värdeminskningsavdrag vidavyttring av näringsfastighet tas bort.Förslaget motiveras med den orättvisa som anses kunna uppkommagenom att vissa fastighetsägare haftavdrag överstigande som skall återföras medanandra haft sådana understigande vilket inteföranlett återläggning. Enligt vår uppfattning bör emellertid denu gällande reglerna kvarstå i oförändrat skick i syfte attförenkla beskattningsförfarandetPropositionens förslag går i motsatt riktning mot denförenkling av skattesystemet som framställts som önskvärd.Förslaget skulle medföra ökad byråkrati och krångel men ge småökade skatteintäkter. Propositionen bör avslås i denna del, ochvi tillstyrker därför motionerna Sk33 och Sk40 såvitt avserdenna fråga.dels vid momenten 37 och 57 i motsvarande del hemställt:37. beträffande återläggning av värdeminskningsavdrag vidavyttring av näringsfastighetatt bifaller motionerna 1990/91:Sk33 yrkande 24 och1990/91:Sk40 yrkande 8 och avslår proposition 1990/91:54 i dennadel,57. beträffande lagförslagen såvitt avser återläggning avvärdeminskningsavdrag vid avyttring av näringsfastighetatt avslår det vid proposition 1990/91:54 fogadeförslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)såvitt avser punkt 5 första stycket av anvisningarna till 22§.54. Bostadsrättsinnehavares avdragsrätt vid vinstbeskattningen(mom. 38)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Riksdagens beslut om ett reformerat skattesysteminnebar bl.a. att nya regler för reavinstbeskattning avbostadsrätter infördes. Detta innebar att vid reavinstberäkni-ngen hänsyn skulle tas till nettoförändringar i bostadsfö-reningens förmögenhet. Den skattepliktiga försäljningsintäktenför en bostadsrätt skall enligt beslut beräknas somköpeskillingen ökad eller minskad med värdet av bostadsrättensandel av föreningens nettoskuld eller nettoförmögenhet vidförsäljningstillfället.Utformningen av reglerna för reavinstbeskattningen har skarptkritiserats genom att det kunnat visas att de får helt orimligakonsekvenser för den enskilde bostadsrättsinnehavaren, bl.a.beroende på att bostadsrättsföreningen ochbostadsrättsinnehavaren inte särskiljs som skatteobjekt vidreavinstbeskattning. Regeringen har också tvingats inse att deinförda reglerna var orimliga och föreslår i den föreliggandepropositionen en viss förbättring.Regeringens förslag innebär dock inte att den felaktigaprincipiella sammanblandningen mellan bostadsrättsinnehavarenoch bostadsrättsföreningen vid reavinstbeskattningen undanröjs.Enligt vår mening bör de regler om reavinstbeskattning somenligt beslut införts i lagen om statlig inkomstskattutmönstras. Vi anser att bostadsrättsinnehavaren ochbostadsrättsföreningen skall särskiljas som skattesubjekt ochbostadsrättsinnehavaren vid en eventuell reavinst intesammanblandas med bostadsrättsföreningensförmögenhetsförhållanden. Hänsyn vid beräkningen avreavinstskatt skall enbart tas till den enskildebostadsrättsinnehavarens ekonomiska förhållanden.Riksdagens tidigare beslut i vad avser beräkningen avunderlaget för reavinst vid försäljning av bostadsrätter börsåledes rivas upp. Med det anförda tillstyrker vi bifall tillyrkande 25 i motion Sk33 och yrkande 10 i motion Sk40.dels vid moment 38 hemställt38. beträffande bostadsrättsinnehavares avdragsrätt vidvinstbeskattningenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk33 yrkande25 och 1990/91:Sk40 yrkande 10 och med anledning av proposition1990/91:54 i denna del hos regeringen begär förslag om reavinstvid försäljning av bostadsrätt i enlighet med vad ovan anförts.55. Avdrag för värdehöjande reparationer (mom. 39)och (båda c) hardels anfört följande:Skattereformen har inneburit att rätten till avdrag för s.k.värdehöjande reparationer har begränsats. Kostnader förreparationer av detta slag får inräknas i omkostnadsbeloppet förprivatbostäder endast föreavyttringstillfället och endast om beloppet under ett åröverstiger . Den valda tidsperioden är enligt våruppfattning orimligt kort. Enligt vår uppfattning är enmer rimlig tidsperiod i sammanhanget. I enlighet med det anfördatillstyrker vi motion Sk40 yrkande 29 och föreslår att riksdagenbegär förslag av regeringen med denna inriktning.dels vid moment 39 hemställt39. beträffande avdrag för värdehöjande reparationeratt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkande 29hos regeringen begär förslag om avdrag för värdehöjandereparationer.56. Skatteskalorna vid arvs- och gåvobeskattningen m.m. (mom.40 och 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Den internationellt sett höga svenska arvs- och gåvoskatten ärorimlig och skapar många problem, bl.a. i samband medgenerationsskiften i rörelser och jordbruk. Dessa skatteformermåste, enligt vår mening, inledningsvis så snart som möjligtanpassas till åtminstone den nivå som gäller för övriga nordiskaländer.Förslagen i propositionen innebär bara en anpassning tillprisutvecklingen och är enligt vår mening otillräckliga. Viföreslår därför att skatteskalornas skattesatser sänks med 5procentenheter i de skikt som redovisas i propositionen.De föreslagna justeringarna av grundavdragen vidarvsbeskattningen är också otillräckliga. De bör dessutomanknytas till prisutvecklingen och fastställas till för makeeller motsvarande tolv basbelopp, för annan mottagare i klass Itill fyra basbelopp och för mottagare i klass II och III tillett basbelopp. Det s.k. 18-årsavdraget bör sättas till ett halvtbasbelopp.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk33 i denna del ochavstyrker propositionen i motsvarande del.dels vid momenten 40 och 57 i motsvarande del hemställt40. beträffande skatteskalorna vid arvs- ochgåvobeskattningen m.m.att med bifall tillmotion 1990/91:Sk33 yrkande 27 och med anledning av proposition1990/91:54 i denna del och motionerna 1990/91:Sk33 yrkande 26och 1990/91:Sk35 yrkande 2 hos regeringen begär förslag till nyaskatteskalor,57. beträffande lagförslagen såvitt avser skatteskalornavid arvs- och gåvobeskattningen m.m.att i fråga om det vid proposition 1990/91:54fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt såvitt avser 28§ andra stycket ändrarbeloppet "" till "12 basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring", beloppet "" till"fyra basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring"och beloppet "" till "ett basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring" samt beloppet ""till "ett halvt basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring",57. Skatteskalorna vid arvs- och gåvobeskattningen m.m. (mom.40)och (båda fp) hardels anfört följande:Vi anser att man bör gå längre än regeringen när det gällersänkningen av arvsskatten. Vi välkomnar naturligtvis dejusteringar av skiktgränserna som föreslås i propositionen,precis som vi ställde oss bakom de justeringar somdå gjordes i förmögenhetsskatteskalan mot bakgrund av de nyataxeringsvärdena på fastigheter. De föreslagna ändringarna ärdock inte tillräckligt omfattande. Som liberalernatidigare föreslagit bör grundavdraget, dvs. det helt skattefriabeloppet, i arvsbeskattningen höjas ytterligare och den högstaskattesatsen i arvsskatteskalan sänkas till maximalt 50%.Dessutom bör skatteskalan inflationsskyddas. Detta görs enklastgenom att den knyts till basbeloppet.Föredragande statsrådet anför att han avser återkomma medytterligare förslag på detta område när slutbetänkandet frånarvs- och gåvoskattekommittén (SOU 1987:62) färdigbehandlats.Med hänsyn till den tid som redan förflutit sedan betänkandetpresenterades bör detta kunna ske omgående. bör därförgenom ett tillkännagivande begära förslag om sådana riktlinjerför arvsskattens utformning som vi ovan beskrivit. Med detanförda tillstyrker vi motion Sk35 i denna del.dels vid moment 40 hemställt40. beträffande skatteskalorna vid arvs- ochgåvobeskattningen m.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk35 yrkande 2och med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del ochmotion 1990/91:Sk33 yrkandena 26 och 27 hos regeringen begärförslag till nya regler för arvsskatten i enlighet med vad ovananförts.58. Förhöjt grundavdrag vid gåvobeskattningen (mom. 41 och 57i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Grundavdraget vid gåvobeskattningen bör fastställas till etthalvt basbelopp. Med hänsyn härtill tillstyrker vi motion Sk33 idenna del.dels vid momenten 41 och 57 i motsvarande del hemställt41. beträffande förhöjt grundavdrag vid gåvobeskattningenatt bifaller motion 1990/91:Sk33 yrkande 28 ochavslår proposition 1990/91:54 i denna del,57. beträffande lagförslagen såvitt avser förhöjtgrundavdrag vid gåvobeskattningenatt i fråga om det vid proposition 1990/91:54fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt såvitt avser 39§ d) ändrar beloppet"" till "ett halvt basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring".59. Vissa justeringar i arvs- och gåvoskattereglerna, m.m.(mom. 42)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () och RolfKenneryd (c) hardels anfört följande:I propositionen behandlas bl.a. reglerna om värdering avföretagsförmögenhet vid arvs- och gåvobeskattningen. Dessaregler föreslås justeras med anledning av den beslutadeskatteomläggningen. Justeringen innebär inte någon ändring isak. Det finns emellertid skäl att nu besluta om att desärskilda reduktionsreglerna i fortsättningen skall få tillämpasockså vid successiva gåvor. På så vis underlättasgenerationsväxlingar i familjeföretag.Samhällsekonomiska skäl talar starkt för att undanta iföretagen arbetande kapital från förmögenhetsbeskattning. Viföreslår att beslutar att göra ett uttalande härom.Mot bakgrund härav tillstyrker vi motion Sk33 i denna del ochbiträder även det nämnda kravet i motion Sk40 i denna del.dels vid moment 42 hemställt42. beträffande vissa justeringar i arvs- ochgåvoskattereglerna, m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk33 yrkande29 och 1990/91:Sk40 yrkande 11 och med anledning av proposition1990/91:54 i denna del hos regeringen begär förslag om utvidgadtillämpning av de särskilda reduktionsreglerna vid gåva och somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts angåendeförmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital.60. Allmän utformning av företagsbeskattningen (mom. 43)() hardels anfört följande:De stora svenska industriföretagen kommer i det nya systemetmed kraftigt sänkt skattesats och stora möjligheter att minskaskatten genom reserveringar att bli särskilt gynnade iskattehänseende. Enligt skattepolitiska linjemåste skillnaderna i effektiv företagsbeskattning mellan storaoch små företag utjämnas. En utjämning bör ske i huvudsak genomatt storföretagen får betala en högre effektiv skatt. En översynav företagsbeskattningen bör göras så att mindre företag inteskattemässigt missgynnas gentemot de större börsbolagen.Redan med en bolagsskattesats om kommer att haen internationellt sett mycket låg bolagsbeskattning.Skatteutjämningsreserven gör att det effektiva skatteuttaget ipraktiken kan beräknas till . Möjligheten att göraavsättningar till skatteutjämningsreserv bör därför utmönstrasur företagsskattesystemet. Avvecklingen och avskattningen avreserverna bör givetvis förenas med en begäran att regeringenlägger fram förslag som löser övergångsproblem för berördaföretag.Jag förordar att beslutar om ett tillkännagivandetill regeringen i enlighet med vad som anförts ovan ochtillstyrker följaktligen motion Sk37 i denna del.dels vid moment 43 hemställt43. beträffande allmän utformning av företagsbeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk37 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.61. Beskattning av utländsk valuta i näringsverksamhet (mom.44 och 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:I propositionen föreslås regler för värdering av fordringaroch skulder i utländsk valuta. Reglerna, som ansluter tillbokföringsnämndens rekommendationer, innebär i princip attvärderingen skall ske till balansdagens kurs. Beskattningen avkursvinster på långfristiga fordringar och skulder kan dockreduceras genom avsättning till s.k. valutakursreserv. Företagsom förfarit så skall emellertid enligt propositionen beskattasför en schablonintäkt beräknad som statslåneräntan vidbeskattningsårets utgång multiplicerad avvalutakursreserven. Tanken är att schablonintäkten skallmotsvara en ränta på den "skattekredit" som anses uppkomma genomatt orealiserade kursvinster inte tas upp till beskattning. Ensådan beskattning torde för varje företag eller företagareframstå som helt oberättigad och sakna förankring i det allmännarättsmedvetandet. Mot den bakgrunden avstyrker vi propositionensförslag såvitt avser den angivna schablonintäkten.dels vid momenten 44 och 57 i motsvarande del hemställt44. beträffande beskattning av utländsk valuta inäringsverksamhetatt avslår proposition 1990/91:54 i denna del,57. beträffande lagförslagen såvitt avser beskattning avutländsk valuta i näringsverksamhetatt i fråga om det vid proposition 1990/91:54fogade förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) såvitt avser fjärde punkten av anvisningarna till24§ beslutar att den tredje meningen skall utgå.62. Beskattning av utskiftade medel (mom. 45), och (alla m) hardels anfört följande:Vi godtar i princip de i propositionen föreslagna nya reglernaför beskattning av utskiftade medel. Propositionen innebäremellertid att det är först vid likvidation eller fusion somavdrag för återbetalning av tillskjuten kapitalinsats får göras.Även då utbetalning inte sker till följd av likvidation ellerfusion bör enligt vår uppfattning återbetalning av kapitalinsatsinte beskattas. I enlighet med vad som yrkats i motion Sk33yrkande 30 bör uppdra åt regeringen att återkomma tillriksdagen med ett förslag i denna riktning.dels vid moment 45 hemställt45. beträffande beskattning av utskiftade medelatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 30och med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del hosregeringen begär förslag i enlighet med motionen.63. Skadeförsäkringsföretag (mom. 46), och (alla m) hardels anfört följande:Skattereglerna innebär i viss mån sämre förutsättningar förverksamhet i ömsesidiga skadeförsäkringsföretag än i aktiebolagmed motsvarande verksamhet. Att associationsformen får dennabetydelse medför en konkurrensförskjutning i branschen. Vi anseratt man bör försöka utjämna denna skillnad. Vårt förslag imotion Sk33 innebär att värderegleringsreserven skattemässigtskall få samma behandling som utjämningsfonden. Den skallsåledes inte upplösas vid övergången, och den skall heller intereducera underlaget för SURV. I enlighet med yrkande 31 i dennämnda motionen bör regeringen få i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ett förslag av denna innebörd.dels vid moment 46 hemställt46. beträffande skadeförsäkringsföretagatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 31och med anledning av motion 1990/91:Sk40 yrkande 34 ochproposition 1990/91:54 i denna del hos regeringen begär förslagi enlighet med reservationen.64. Skadeförsäkringsföretag (mom. 46)och (båda c) hardels anfört följande:De ömsesidiga skadeförsäkringsföretagen har i samband medbehandlingen av detta ärende gjort gällande att deraskonkurrensförutsättningar på försäkringsmarknaden försämras ombeskattningen av dem utformas i enlighet med propositionen. Vibetonade redan i samband med stora skattebeslut våren1990 att det är av vikt att konkurrensen på försäkringsmarknadenkan upprätthållas på ett effektivt sätt. Mot bakgrund av vad deömsesidiga skadeförsäkringsföretagen anfört anser vi attregeringens utredning av den förevarande frågan inte varittillräcklig. Vi måste därför upprepa vårt förslag att regeringenskall göra en bättre analys av effekterna av reglerna ochåterkomma med förslag som säkerställer konkurrensneutralitetmellan olika företagsformer på försäkringsmarknaden, såväl somandra branscher.dels vid moment 46 hemställt46. beträffande skadeförsäkringsföretagatt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkande 34och med anledning av motion 1990/91:Sk33 yrkande 31 ochproposition 1990/91:54 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen.65. Ackumulerad inkomst (mom. 47 och mom. 57 i motsvarandedel), och (alla m) hardels anfört följande:Vi kan godta förslaget om beräkning av ackumulerad inkomstutom på en punkt. Enligt propositionen skall den gällandebeloppsgränsen för tillämpning av reglerna om ackumuleradinkomst höjas från . Som påtalatsunder remissbehandlingen av ärendet motiverarpenningvärdeförsämringen sedan förra höjningen inte ett högrebelopp än . Vi tillstyrker motion Sk33 yrkande 33 omen höjning som begränsas till detta sistnämnda belopp.dels vid moment 47 och moment 57 i motsvarande delhemställt47. beträffande ackumulerad inkomstatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 33och med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del och medavslag på motion 1990/91:Sk33 yrkande 32 beslutar attbeloppsgränsen för beräkning av ackumulerad inkomst skallbestämmas till 30000 kr.57. beträffande lagförslagen i fråga om beloppsgränsenvid beräkning av ackumulerad inkomstatt till följd av vad som hemställts ovan antar detvid proposition 1990/91:54 fogade förslaget till 2 § andrastycket lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst med den ändringenatt beloppet 50000 byts ut mot 30000.66. Särskild redovisningsmetod m.m. (mom. 48), och (alla m)hardels anfört följande:Det framgår av propositionen att regeringen skall fortsättaatt utreda en s.k. särskild redovisningsmetod. Enligt våruppfattning måste frågan om egenföretagarnas resultatutjämnings-och konsolideringsmöjligheter lösas skyndsamt. Den teknik somkallas särskild redovisningsmetod bör härvid läggas till grundför ett förslag i denna riktning. Däremot skall frågan omhandelsbolagens status inte utredas vidare. Nuvarande principför beskattning av handelsbolag bör lämnas oförändrad. Detta börges regeringen till känna.dels vid moment 48 hemställt48. beträffande särskild redovisningsmetod m.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkandena34 och 35 och med anledning av motion 1990/91:Sk40 yrkandena 1och 2 och proposition 1990/91:54 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen.67. Särskild redovisningsmetod m.m. (mom. 48)och (båda c) hardels anfört följande:Centern har tidigare framhållit att småföretagarnas situationinte prioriterats tillräckligt i arbetet med skattereformen.Regeringen har inte heller i den nu förevarande propositionenlagt fram ett förslag om särskild redovisningsmetod. Försmåföretagen medför det klara negativa konsekvenser att dennaviktiga fråga förblir olöst trots att skattereformen medförgenomgripande förändringar i företagsbeskattningen i övrigt. Vibegär att regeringen återkommer till medförslag till en särskild redovisningsmetod för enskildanäringsidkare, i huvudsaklig överensstämmelse med den utredning(SOU 1989:94) som lagt förslag i frågan.