bet · GE01FiU4 · 1990-11-15 00:00:00 — Motionärerna anser det inte självklart attjust behöver bygga upp sådan kompetens, och deställer sig därför skeptiska till propositionens förslag i dennadel.Utskottets övervägandenDen statliga kreditgarantigivningen omfattar ett stort antalverksamheter av mycket skiftande slag. Under första hälften av1980-talet ökade de samlade garantiåtagandena snabbt iomfattning. Bl.a. som en följd av att garantierna till varvs-och rederinäringarna minskat har kreditgarantigivningen därefterkommit att stabiliseras på en hög nivå. Vid halvårsskiftet 1989uppgick den samlade kapitalskuld som staten stod som garant förtill . Knappt en tredjedel härav avsågsådana garantier som exportkreditnämnden lämnar och som på grundav sin speciella natur inte omfattas av förslagen ipropositionen. För övriga typer av garantier föreslås emellertidatt skall få ett övergripande ansvar.Enligt utskottets mening ter det sig angeläget att formernaför den statliga garantigivningen samordnas och att en bättreredovisning av de samlade kostnaderna för verksamheten kommertill stånd. I finansplanen lämnas en kortfattadöversikt över verksamheten. Därav framgår attkreditgarantigivningen har burit sina egnakostnader under endast , nämligen /87, dådet redovisade underskottet begränsades till 5 milj. kr. Underövriga år har verksamheten åsamkat staten betydandenettoutgifter, vilka som mest uppgått till närmare 2 miljarderkronor. Mot bakgrund härav har finansutskottet vid upprepadetillfällen framhållit nödvändigheten av att garantigivningen bärsina egna kostnader sett över . En ökadavgiftsbeläggning har också kommit till stånd, och för ett stortantal garantier uttas numera en enhetlig avgift motsvarande 1%av den utestående kapitalskulden. För andra garantier, såsomgrundfondförbindelser, uttas en lägre avgift. Det finns ocksåstatliga garantier som är helt avgiftsfria.I propositionen förordas att skallprioritera en kompetensuppbyggnad som ger kontoret bättremöjligheter att bedöma de risker som är förenade medgarantigivningen. Utskottet biträder förslaget, eftersom mandärigenom skapar goda förutsättningar för att effektivitetenskall kunna ökas i såväl egen som i andramyndigheters garantigivning. Förbättrade kunskaper omkostnaderna för olika garantislag gör det också möjligt attdifferentiera avgifterna med hänsyn till de kostnader som skildagarantislag kan väntas åsamka staten. En sådan differentieringsom förespråkas i propositionen ser utskottet som angelägen,eftersom man härigenom åstadkommer större rättvisa blandgarantitagarna.I motsats till vad som uttalas i motion Fi2 (fp) vill sålundautskottet inte motsätta sig att utökar sinkompetens inom kreditgarantiområdet. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motion Fi2 (fp) yrkande 4.Den statliga betalningsverksamhetenPropositionenRiksgäldskontoret skall följa bruttoflödet av de statligabetalningarna och vid behov lämna förslag till regeringen påändringar i regler för statliga inbetalningar och utbetalningarför att härigenom effektivisera den statligabetalningsverksamheten.Utskottets övervägandenPropositionens förslag har i denna del inte berörts i någonmotion. Utskottet gör för egen del ingen annan bedömning änregeringen utan biträder förslaget att skalltilldelas ett ökat ansvar för den statligabetalningsverksamheten. beträffande statsskuldspolitikenatt medavslag på motionerna 1990/91:Fi2 yrkande 1 och 1990/91:Fi3yrkande 1 godkänner de i proposition 1990/91:29 mom. 1 angivnariktlinjerna,res. 1 (m)res. 2 (fp)2. beträffande upplåningen i utländsk valutaatt med avslag på motionerna 1990/91:Fi1 och1990/91:Fi3 yrkande 2 godkänner de i proposition 1990/91:29 mom.2 angivna riktlinjerna i berörd del,res. 3 (m)res. 4 (v)3. beträffande upplåningen hos hushållenatt medavslag på motionerna 1990/91:Fi2 yrkande 2 och 1990/91:Fi3yrkande 3 godkänner de i proposition 1990/91:29 mom. 2 angivnariktlinjerna i berörd del,res. 5 (m)res. 6 (fp)4. beträffande finansiering av statlig verksamhet utanförstatsbudgetenatt medavslag på motionerna 1990/91:Fi2 yrkande 3 och 1990/91:Fi3yrkande 4 godkänner de i proposition 1990/91:29 mom. 3--8angivna riktlinjerna,5. beträffande kreditgivning till affärsverkenatt lägger till handlingarna vad som anförts iproposition 1990/91:29 mom. 11--13,6. beträffande statlig kreditgarantigivning och lån tillnäringslivetatt med avslag på motion 1990/91:Fi2 yrkande 4godkänner de i proposition 1990/91:29 mom. 9 angivnariktlinjerna,res.7(fp)7. beträffande den statliga betalningsverksamhetenatt godkänner de i proposition 1990/91:29 mom. 10angivna riktlinjerna.Stockholm den 15 november 1990På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), Per (), RuneRydén (m), (), (), (), (), (), (), (), (), Ing-BrittNygren (m), () och (). Statsskuldspolitiken (mom. 1), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Mot denna" och på s. 5 slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Mot denna bakgrund finner utskottet den valda lösningenändamålsenlig. Det övergripande målet för riksgäldskontoretsinsatser på det statsskuldspolitiska planet skall således varaatt minimera kostnaderna för statens upplåning och förförvaltningen av statsskulden. Därmed kan det enligt utskottetsuppfattning inte längre vara en uppgift för riksgäldskontoretatt lägga upp statsupplåningen på ett sådant sätt att hushållenssparande särskilt stimuleras. Detta eftersträvansvärda syftemåste i stället uppnås med andra ekonomisk-politiska medel, ochdå framför allt genom att sänka skattetrycket och genom attiaktta fasta spelregler.Den viktigaste restriktionen på statsskuldspolitiken måstevara avvägningen mot penningpolitiken. Enligt utskottetsuppfattning kan samordningen med penningpolitiken under normalaförhållanden i allt väsentligt ske via marknaden. Ansvaret förpenningpolitiken åvilar då , men ävenriksgäldskontoret kan handlägga sina uppgifter på ettsjälvständigt sätt. Självfallet är det angeläget att det iprincipiella frågor förekommer ett informations- ochmeningsutbyte mellan och . Efter ettsådant samråd måste emellertid båda myndigheterna vara fria attfatta egna beslut. Av rent konstitutionella skäl är det förövrigt ogörligt att ge en underordnadställning i förhållande till riksbanken.Vad utskottet här anfört om statsskuldspolitikens målöverensstämmer med den uppfattning som kommer till uttryck imotion Fi3 (m) yrkande 1. Utskottet biträder således dennamotion. Utskottets ställningstagande innebär attrisken för onödiga målkonflikter i verksamhetbegränsas och att de i motion Fi2 (fp) redovisade farhågorna försådana konflikter bortfaller. Något riksdagsuttalande medanledning av denna motion erfordras därför inte.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande statsskuldspolitikenatt med bifall till motion 1990/91:Fi3 yrkande 1och med anledning av proposition 1990/91:29 mom. 1 samt medavslag på motion 1990/91:Fi2 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om riktlinjer förstatsskuldspolitiken,2. Statsskuldspolitiken (mom. 1)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 sombörjar med "vill" och på s. 5 slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse:Folkpartiet vill att genom ett tillkännagivandeskall göra regeringen uppmärksam på den målkonflikt som kanuppstå om förutom kostnadsminimering skalleftersträva att t.ex. stimulera hushållssparandet. Utskottetdelar denna bedömning. Utskottet anser att bör slåfast att målet för statsskuldspolitiken är kostnadsminimering,inte att stimulera hushållssparandet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande statsskuldspolitikenatt med bifall till motion 1990/91:Fi2 yrkande 1samt med anledning av proposition 1990/91:29 mom. 1 och medavslag på motion 1990/91:Fi3 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om riktlinjer förstatsskuldspolitiken,3. Upplåningen i utländsk valuta (mom. 2), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "innebär" och slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening bör staten även i fortsättningenavstå från att nettolåna i utländsk valuta. Utskottet finner detdäremot inte rimligt att i tider av växandeunderskott i bytesbalansen skall vara förpliktat att vid ettvalutainflöde, som följer av ett högt ränteläge, amortera nedstatens utlandsskuld. Detta skulle medföra en avsevärd höjningav statens upplåningskostnader, som enskilda"låneförmedlare" kan tillgodogöra sig en betydanderänteskillnad. Det bör enligt utskottets mening ankomma påriksbanken och att gemensamt pröva denna frågai syfte att finna andra vägar att parera ett valutainflöde somorsakas av en av penningpolitiska skäl motiverad hög räntenivå.Vad utskottet här anfört bör ges till känna för regeringen.I motion Fi1 (v) avvisas tanken på ett förbud för staten attnettoupplåna i utländsk valuta. Av vad utskottet tidigare anförtframgår att utskottet inte delar denna uppfattning. Utskottetavvisar därför motion Fi1 (v).dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande upplåningen i utländsk valutaatt med anledning av proposition 1990/91:29mom. 2 i berörd del och motion 1990/91:Fi3 yrkande 2 samt medavslag på motion 1990/91:Fi1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om utlandslånenormen,4. Upplåningen i utländsk valuta (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Inriktningen på" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse:Utlandslånenormen innebär en klar inskränkning iriksgäldskontorets möjligheter att minimera kostnaderna förstatsupplåningen. Om staten till viss del kunde nettoupplåna iutländsk valuta skulle enligt utskottets mening kostnaderna förstatsskulden kunna reduceras med åtminstone 10 miljarder kronor.Utlandslånenormen hindrar däremot inte staten från attindirekt låna i utländsk valuta. Svenska företag kan t.ex. taupp lån i utländsk valuta för att därefter låna ut detta kapitaltill staten till en väsentligt högre ränta. Företagen kan därmedgöra en räntevinst som finansieras av svenska skattebetalare.Detta förhållande står enligt utskottets mening i bjärtkontrast till regeringens övergripande mål förstatsskuldspolitiken som ju innebär att skallminimera kostnaderna för statens upplåning.Utskottet biträder sålunda den i motion Fi1 (v) redovisadeuppfattningen att bör avslå propositionen i denna del.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande upplåningen i utländsk valutaatt med bifall till motion 1990/91:Fi1 och medavslag på proposition 1990/91:29 mom. 2 i berörd del och motion1990/91:Fi3 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om utlandslånenormen och statlig upplåningi utländsk valuta,5. Upplåningen hos hushållen (mom. 3), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Vid hushållsupplåningen" och på s. 8 slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse:De i propositionen anförda motiven för en bibehållendirektupplåning hos hushållen -- nämligen beredskap för framtidabehov samt vikten av att bibehålla kompetens i hanteringen avhushållslån -- finner utskottet svaga. Utskottet har tidigareframhållit att målet för statsupplåningen skall varakostnadseffektivitet. Med hänvisning härtill föreslår utskottetatt den direkta hushållsupplåningen avvecklas. Om man i likhetmed vad som förordas i motion Fi3 (m) låter hushållens bidragtill statsupplåningen lämnas via avkastningsfonder somadministreras av kreditinstitut, kan betydande rationaliseringaroch besparingar göras inom riksgäldskontoret.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande upplåningen hos hushållenatt med bifall till motion 1990/91:Fi3 yrkande3 och med anledning av proposition 1990/91:29 mom. 2 iberörd del och motion 1990/91:Fi2 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört omdirektupplåning hos hushållen,6. Upplåningen hos hushållen (mom. 3)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Det nya" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:Utskottet ser det som angeläget att framhålla att villkorenför premieobligationslån och det nya kontosparsystemet får ensådan utformning att kostnadseffektivitet nås. Riksgäldskontoretfår inte heller i övrigt utnyttja sin särställning för att kunnauppträtthålla otillbörlig konkurrensfördel gentemotkreditinstituten.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört om attriksgäldskontoret inte bör ha som mål att stimulera hushållenssparande finns det anledning att omprövaförutsättningarna för allemanssparandet. Det måste i ställetankomma på den ekonomiska politiken att skapa långsiktiga motivför ett ökat hushållssparande. Eftersom allemanssparandet är enavista sparform med ett betydande samlat sparande måsteemellertid förändringar göras med stor försiktighet samtidigtsom förbättringar i de generella sparbetingelserna genomförs.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande upplåningen hos hushållenatt med bifall till motion 1990/91:Fi2 yrkande2 och med anledning av proposition 1990/91:29 mom. 2 iberörd del och motion 1990/91:Fi3 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört omhushållsupplåningen,7. Statlig kreditgarantigivning och lån till näringslivet(mom.6)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "I propositionen" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:I propositionen förordas att skallprioritera en kompetensuppbyggnad som ger kontoret bättremöjligheter att bedöma risker som är förenade medgarantigivningen. Utskottet har förståelse för att detta ärnödvändigt vad gäller beslut som rör utlandslånemarknaden.Däremot vill utskottet sätta i fråga den utökade roll somriksgäldskontoret föreslås bli tilldelad när det gäller inhemskakreditgarantier överstigande 50 milj. kr. Syftet medriksgäldskontorets prövning av sådana garantier är oklar. mening framstår det inte som självklart attriksgäldskontoret måste bygga upp företagsekonomisk kompetensoch professionella kunskaper för risk- och garantibedömning,eftersom sådan kompetens återfinns på många håll påkreditmarknaden.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande statlig kreditgarantigivning och lån tillnäringslivetatt med bifall till motion 1990/91:Fi2 yrkande 4och med anledning av proposition 1990/91:29 mom. 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omriksgäldskontorets uppbyggnad av företagsekonomisk kompetens,Särskilt yttrandeFinansiering av statlig verksamhet utanför statsbudgeten(mom.4)(), (), (), FilipFridolfsson (m), (), () ochIng-Britt () anför:Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att utöva visskontroll över affärsverkens upplåning. Vi anser dock att dekonkurrensutsatta delarna av affärsverken bör ombildas tillaktiebolag och privatiseras. Därmed löses derasfinansieringsproblem på ett naturligt sätt.