bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — För attuppfylla dessa principer måste vissa förändringar göras i densvenska lagstiftningen. En anslutning till EGs systemnödvändiggör även förändringar i kvalifikationsvillkoren försvensk folkpension. har haft i uppdrag attutreda möjligheterna att utvidga den skyddade personkretsenenligt den allmänna försäkringen och anslutande förmånssystem,och uppdraget har redovisats . Förändringar ifolkpensionssystemet övervägs avpensionsberedningen, som väntas avge sitt slutbetänkande inovember 1990.Eftersom vissa förändringar måste göras i det svenskasocialförsäkringssystemet vid en anpassning till EG villutskottet framhålla betydelsen av att man från regeringens sidamed särskilt intresse bevakar socialförsäkringsfrågorna iEG-sammanhang. Utskottet förutsätter att konsekvenserna för densvenska socialförsäkringen ytterligare analyseras, och utskottetanser att något uttalande om folkpensionssystemet i enlighet medyrkande 7 inte bör göras. Vad gäller yrkande 8 om den svenskagenerella socialförsäkringsmodellen vill utskottet erinra om denallmänna bedömning utrikesutskottet gjorde i sitt av riksdagengodkända betänkande 1988/89:UU19, nämligen att det inte finnsnågon särskild grund för antagandet att en anpassning till EGsregler skulle behöva innebära en sänkning av våra krav i olikaavseenden, även om det ibland måste bli fråga om förändringar.Vidare angavs att det inte finns anledning att tro att Sverigeens med ett mycket nära samarbete med EG kommer att behöva uppgecentrala svenska värderingar. anseratt det mot denna bakgrund inte finns anledning att göra någottillkännagivande till följd av yrkande 8.Utskottet föreslår således att utrikesutskottet avstyrkerbifall till motion U521 yrkandena 7 och 8.I motion U532 tas upp vissa aspekter på den svenska flykting-och invandringspolitiken. Motionärerna anför bl.a. att EG kommeratt upprätta en gemensam yttre gräns och att därförmåste komma överens om gemensamma visumkrav. Motionärerna begäri yrkande 1 ett tillkännagivande om att skall behållasin frihet att självt bestämma över sin visumpolitik.Motionärerna åberopar även vissa påståenden om att medborgare iannat nordiskt land som inte är med i EG måste berövas derättigheter som de nu har enligt de nordiska konventionerna ochi stället reduceras till "gästarbetare". I yrkande 3 begär deett tillkännagivande om att nordiska medborgare skall ha kvarsin rätt att bl.a. resa in i och uppehålla sig i Sverige.Utskottet vill understryka vad utrikesutskottet anförde i sittbetänkande 1988/89:UU19, nämligen vikten av att en generös ochsolidarisk svensk flyktingpolitik skall upprätthållas, både vadgäller prövning av enskilda asylsökandes ärenden och beträffandeöverföring till av flyktingarna inom ramen för vårflyktingkvot. Enligt utrikesutskottet är det därför viktigt attvi breddar och fördjupar samarbetet på detta område.Utrikesutskottet anförde vidare att det även är mycket viktigtatt den successiva avvecklingen av EGs inre gränskontroller, somkommer att ske, inte leder till inskränkningar i den nordiskapassfriheten.Socialförsäkringsutskottet anser att något ytterligareuttalande från sida med anledning av motion U532yrkandena 1 och 3 inte är påkallat.Stockholm den 23 oktober 1990På socialförsäkringsutskottets vägnarDoris HåvikNärvarande:Doris (), (), (), SiggeGodin (fp), (), (), MargitGennser (m), (), (),(), (), (),Margó (), (), (), () och ().Avvikande meningMargó () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"EG-systemet" och slutar med "och 8." bort ha följande lydelse:Enligt EGs principer får ett nationella lagstiftninginte göra skillnad på försäkrade beroende på medborgarskap om deär medborgare i något . För att uppfylla denna principmåste förändringar göras i kvalifikationsvillkoren för svenskfolkpension. Enligt utskottets mening kan det inte accepterasatt en svensk medborgare, som bott utomlands under hela ellerdelar av sin yrkesverksamma tid men som vid pensioneringenflyttar hem till , inte får full folkpension. Utskottetanser därför att folkpensionen måste förbli en medborgerliggrundrättighet för alla svenska medborgare, och detta bör medbifall till motion U521 yrkande 7 ges regeringen till känna.Utskottet kan inte heller acceptera en försämring av det svenskasocialförsäkringssystemet i övrigt utan anser i likhet medmotionärerna i motion U521 yrkande 8 att principen om engenerell socialförsäkring fortfarande skall gälla. Även dettabör ges regeringen till känna.dels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "är påkallat." bort ha följandelydelse:För att EG skall kunna upprätta en gemensam yttre gräns måsteEG-länderna komma överens om gemensamma visumkrav. Utskottetanser emellertid att även vid ett närmande till EG skallbehålla sin frihet att självt bestämma över sin visumpolitik.Viktigt är även att nordiska medborgare liksom skall harätt att resa in i och uppehålla sig i . Det anförda börriksdagen med bifall till motion U532 yrkandena 1 och 3 geregeringen till känna.Socialutskottets yttrande1990/91:SoU1yBilaga 4EGTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett berörda utskott tillfälle attyttra sig över följande motioner om EG: 1989/90:Fi207 yrkande 5,U501, U502 yrkande 1, U503 yrkandena 1--6, U504, U506, U509,U510, U511, U512, U513, U515, U516, U518 yrkandena 1, 2 och6--13, U519 yrkandena 1--5, 7 och 8, U520, U521, U522, U523,U529, U530, U531, U532, U533, U541, U542 yrkandena 1, 2 och4--13, U544, U546, U547 yrkandena 1, 2 och 4, U548, U549, U550yrkande 1, U552, U554 och U657 yrkande 1.Socialutskottet begränsar sitt yttrande till motionerna U503,U512, U515 yrkande 7, U521 yrkandena 1, 4 och 6, U530, U541,U542 yrkande 6, U544, U546 och U549.Socialpolitiken i stortI motion U521 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen ger regeringen till känna att de i motionen citerade,negativa verkningarna som enligt regeringens årsrapport om deteuropeiska samarbetet befaras bli en följd av EG-anpassningeninte är ett pris som är berett att betala förEG-anpassningen (yrkande 1).Enligt motionärerna medger regeringen i årsrapportenSverige--EFTA--EG 1988 att "den inre marknadsprocessen" ledertill bl.a. ökad nyfattigdom och ökade regionala skillnader.Svårigheterna att ge EG en social dimension kan enligtmotionärerna inte skyllas på enstaka bromsare utan problemetligger djupare i EGs och den inre marknadens grundstruktur.I motion U515 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen hos regeringen begär att denna till ,och framför att inte kangodta försämringar bl.a. när det gäller den generellavälfärdspolitiken. har enligt motionärerna iEG--EFTA-förhandlingarna när det gäller undantag haft enexempellös låg profil (yrkande 7).I motion U503 av av m.fl. (m) redovisasmoderata samlingspartiets syn på socialpolitikens utveckling vidett kommande EG-samarbete. Motionen innehåller dock ingetyrkande som faller inom socialutskottets ansvarsområde.Motionärerna framhåller bl.a. följande:Hittills har de sociala frågorna inte ingått i EG-samarbetet.Att EG nu håller på att skapa en social dimension innebär inteatt sociallagstiftningen kommer att bli likformig. Varje landkommer även att kunna avgöra de sociala förmånernasutformning inom ramen för de minimiregler som samlas i ensocial stadga.Dessa minimiregler kan påskynda utbyggnaden av socialaförmåner i . För del kommer enframtida social stadga knappast att innebära några höjda krav.Motståndare till europeisk integration hävdar ofta att svensksocialpolitik skulle försämras om deltar iintegrationsarbetet. Det är fel. EG-samarbetet har inskränktstill att tillse att reglerna är sådana att det intediskriminerar invånare från ett annat . För övrigt stårSverige inte alls i någon särställning beträffande socialaförmåner -- flera länder i erbjuder sina invånare ettmotsvarande och ibland bättre skydd.I årsbok --EFTA--EG 1988 somåberopas av motionärerna i motion U521 sägs bl.a. följande (s.109).Redan i Romtraktaten finns inskrivet att den ekonomiskautvecklingen skall leda till förbättrade sociala villkor. Föratt inte förvärra de regionala skillnaderna, arbetslösheten,ojämlikheten mellan könen och den nya fattigdomen när den inremarknadsprocessen påskyndas genom företagssammanslagningar,jordbruksnedläggningar och övrig strukturomvandling krävsdämpande sociala åtgärder på kortare sikt. Insikten finns om attde rikare länderna inte kan fortsätta att vara rika om defattigare inte hjälps till en högre nivå. Socialpolitikenshörnstenar är alltså åtgärder mot arbetslösheten, stimulans åtvissa kategoriers rörlighet, regionalutjämning med hjälp avstrukturfonderna, utbildning och solidaritet med mindre gynnadegrupper samt inflytande för anställda och bättre tillvaratagandeav "den sociala dialogen" mellan arbetsmarknadens parter ochkommissionen.I --EG 1989 sägs bl.a. följande ombehandlingen inom EG av frågan om den sociala dimensionen (s. ).Vikten av att den sociala utvecklingen sker i takt med denekonomiska utvecklingen och den inre marknadens framväxt harmånga gånger framhållits av kommissionspresidenten . EG:sstats- och regeringschefer har vid sina möten såväl under 1988som 1989 givit uttryck för samma inställning. Den "socialadimensionen" av den inre marknaden är ett vittomfattande begreppsom flitigt debatterats , och den som fått en merkonkret innebörd genom arbetet med att utforma en "socialstadga" på EG-nivå. EG:s ekonomiska och sociala kommitté -- som,på uppdrag av , presenterade sinaförslag till vad en sådan stadga skulle innehålla -- liksomEuropaparlamentet och i hög grad ETUC och , har under detgångna året aktivt deltagit i diskussionerna om den socialadimensionen och framfört synpunkter på kommissionens arbete medden sociala stadgan.Storbritannien, som ställt sig avvisande till idénom en social stadga på EG-nivå, kunde inte förmås att accepteradet utarbetade förslaget, trots ihärdiga ansträngningar frånkommissionens och det franska ordförandeskapets sida underhösten 1989.Således var det stats- och regeringscheferna i elvamedlemsländer som vid i 8--9december antog en "EG:s sociala stadga", eller -- med denfullständiga titeln -- "den Europeiska gemenskapens stadga omgrundläggande sociala rättigheter för arbetstagare".Stadgan, som antogs i form av en "högtidlig deklaration", ärinte något juridiskt bindande dokument utan mer ett politisktinstrument som innebär "moraliska förpliktelser" förmedlemsländerna att se till att de grundläggande socialarättigheter som stadgan behandlar garanteras i respektive land.Samtidigt ger stadgan en uppmaning till, och stöd förkommissionen att -- inom sitt kompetensområde -- lägga framerforderliga förslag till direktiv, rekommendationer och andrainstrument för implementeringen av den sociala stadgan.Kommissionen hade också, redan innan stadgan antogs,presenterat sitt handlingsprogram för implementeringen av densociala stadgan. Handlingsprogrammet upptar ett antal förslagtill åtgärder som avses presenteras 1990--92, och somkommissionen ser som nödvändiga för att garantera tillämpningenav viktiga, grundläggande rättigheter som omfattas av densociala stadgan, och härigenom utveckla den sociala dimensionenav den inre marknaden.Den mycket viktiga roll arbetsmarknadens parter har när detgäller denna utveckling framhålls i programmet.De i handlingsprogrammet föreslagna åtgärderna grupperas inom13 områden, bl.a. förbättring av levnads- och arbetsvillkor,social trygghet, äldre personer och handikappade.För närvarande genomförs åtgärderna i handlingsprogrammet.När det gäller och EFTAs behandling av dessa frågor,vilket berörs i motion U515, sägs i årsboken bl.a.följande (s. 109):I de riktlinjer fastställt för fortsattamedverkan i det västeuropeiska integrationsarbetet framhålls detatt skall verka för att den sociala dimensionen ges enökad tyngd i det västeuropeiska samarbetet.Den sociala dimensionen är ett mycket vittomfattande begreppsom berör flera departements och arbetsgruppers ansvarsområden.I syfte att inför de kommande förhandlingarna ta ett samlatgrepp om de frågor som ryms inom den sociala dimensionen har ensärskild statssekreterargrupp inrättats () fördessa frågor med representanter för andra berörda departement.Inom -- och i samråd mellan -- berörda departement planerasnu nationella seminarier för ett informations- och åsiktsutbytekring olika ämnen inom den sociala dimensionens område.Inom ramen för /Bryssel-processen har under 1989EFTA-länderna gemensamt deklarerat -- först vid toppmötet i därefter inom ramen för den arbetsgrupp (WG IV) sombehandlar "angränsande politikområden" -- att ett utvidgatekonomiskt samarbete måste åtföljas av framsteg avseende densociala dimensionen, som skall uppnås i samarbete medarbetsmarknadens parter. EFTA-länderna har här också uttrycktsin ambition att aktivt bidra till utvecklingen av den socialadimensionen av det europeiska ekonomiska samarbetsområdet.Vid WG beslöts -- på svensktförslag -- att sammankalla en ny ad hoc-grupp med EFTA-experterpå "social policy"-området. Denna grupp har -- i likhet med enrad andra, existerande expertgrupper på olika områden -- fått iuppgift att bistå WG IV inför de kommande förhandlingarna.Den nya expertgruppen, som höll sitt första möte i januari1990, har i ett första skede sökt identifiera "relevant acquis"i form av fördragsbestämmelser, existerande och föreslagnaEG-direktiv, institutioner, kommittéer, programverksamhet m.m.som bör beaktas inför förhandlingarna. Även hälsopolitiska"acquis" behandlas i den aktuella gruppen.På den sociala dimensionens område torde det i storutsträckning bli fråga om att genom olika former av samarbete --i programverksamhet, informations- och erfarenhetsutbyte m.m. --främja en ur social synvinkel positiv utveckling i deteuropeiska samarbetet.Av stor vikt är också att finna lämpliga former förEFTA-ländernas anknytning till viktiga kommittéer och andraorgan, i syfte att skapa goda förutsättningar för EFTA-ländernasaktiva medverkan i utvecklingen av den sociala dimensionen i ettframtida EES.Den ekonomiska och sociala undergruppen till färdigställde en rapport omden sociala dimensionen av EES.Ett gemensamt EFTA/EG-seminarium om den sociala dimensionenhar anordnats den 18 och 19 oktober 1990.Utrikesutskottet anförde i sitt betänkande 1988/89:UU19följande om de sociala frågorna inom EG med anledning av tvåmotionsyrkanden.De sociala frågorna har ägnats ökad uppmärksamhet avEG-organen . En starkt bidragande orsak härtillär att kampen mot den höga arbetslösheten framstått som alltmerangelägen. presenterade kommissionen en rapportom den inre marknadens sociala dimension -- ett slags vitbok pådet sociala området. De åtgärder som föreslås i den saknaremellertid en fast tidsplan. Rapporten omfattar en rad skildaområden: sysselsättning, de sociala aspekterna av den friarörligheten för personer, jämställdhetsfrågor,utbildningsfrågor.EG har alltså ännu inte någon gemensam socialpolitik menambitionerna finns att i gemenskapsarbetet få med allt fler avde sociala frågorna. Gemenskapens sociala och ekonomiska råd harfått i uppdrag att framlägga idéer om vad en "social stadga" förEG skulle kunna innehålla.Utskottet delar uppfattningen i motion U561 (c) att det ärviktigt att nära följer utvecklingen på de områden somsammanfattas under uttrycket "den sociala dimensionen". Somframhålls i motionen måste en utgångspunkt vara att vi i vårtsamarbete med de västeuropeiska länderna slår vakt om det viuppnått på det sociala området i vid bemärkelse. börenligt utskottets bedömning kunna påräkna stöd inom EG för dennaföresats. Det är även de västeuropeiska ländernas uppfattningatt integrationsarbetet syftar till att skapa ett tryggaresamhälle för medborgare.Härmed ansågs motionsyrkandena besvarade.Med anledning av två andra motionsyrkanden anfördeutrikesutskottet följande.De socialpolitiska frågorna omfattas liksom andra områden avregeringens breda översyn av våra relationer till EG. Häri ingårockså EG-samarbetets potentiella inverkan på de sociala förmånerför pensionärer, barnfamiljer, sjuka och handikappade. Utskottetser emellertid inga skäl till att regeringen inom ramen fördenna översyn också skulle ompröva grunderna för den svenskasocialpolitiken, vilket tycks vara innebörden av motion U565(m).I likhet med socialutskottet avstyrkte utrikesutskottet detsistnämnda yrkandet medan det andra fick anses besvarat.Socialutskottet konstaterar att lagstiftningen inom EG på detsociala området har mycket begränsad omfattning och att någonändring inte kan förutses. EG har ingen gemensamsocialpolitik.De sociala frågorna har dock ägnats ökadupmärksamhet inom EG. Detta har bl.a. resulterat i "EG:s socialastadga om grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare",ett icke bindande dokument som antagits av elva avmedlemsländerna. Vidare har EG antagit ett handlingsprogram förtillämpning av den sociala stadgan innehållande ett antalförslag till åtgärder, som enligt uppgift genomförs.Från regeringens sida har vid upprepade tillfällen framförtsbl.a. av statsministern i att social nedrustning ärett pris som vi i förhandlingarna med EG inte är beredda attbetala.Det bör i sammanhanget nämnas att liksom de flestaEFTA-länderna och flertalet i större eller mindreomfattning anslutit sig till sociala stadga som ärbindande och garanterar ett flertal grundläggande socialarättigheter.Utskottet anser det angeläget att nära följerutvecklingen inom EG när det gäller frågor om den socialavälfärden. En självklar utgångspunkt måste vara att ikontakterna med EG med kraft slår vakt om de resultat somuppnåtts på det sociala området i vid bemärkelse. Det är ocksåviktigt att i den utsträckning det är möjligt deltar iprojekt och arbetsgrupper m.m. på detta område inom EG. Någrasådana initiativ som begärs i motionerna U521 (mp) yrkande 1 ochU515 (vpk) yrkande 7 behövs inte enligt utskottet, som föreslåratt motionerna avslås.HandikappolitikI motion 1989/90:U530 av m.fl. (c)hemställs att ger regeringen till känna vad somanförts om handikappfrågornas betydelse i förhandlingarmed EG. (Motiveringen finns i motion 1989/90:So296).Motionärerna framhåller bl.a. att sett i ett europeisktperspektiv har kommit relativt långt när det gäller stödet tillmänniskor med handikapp. I har samhället ett ansvar, ochde handikappade är inte hänvisade till frivillig- ochvälgörenhetsorganisationer för att klara sitt dagliga liv.Samhällets ansvar för handikappade får inte uttunnas vid ettnärmare till EG.Av årsböckerna --EFTA--EG 1988 och 1989 framgår bl.a.:Inom EG finns ett program för att främja social och ekonomiskintegration, det s.k. HELIOS-programmet (Handicapped People inthe European Community Living Independently in an )som omfattar åren 1988--1991. Det skall bidra till att dehandikappade integreras socialt och ekonomiskt. avEGs befolkning, eller ca 30 miljoner människor, beräknas ha etthandikapp. 1988--1991 har omkring 150 milj.kr. avsatts för attintensifiera samarbetet med näringslivet i olika . Detfinns en oro för att de handikappades situation kan komma attförvärras med stor arbetslöshet. Arbetet på EG-nivåskall leda fram till ett förslag från kommissionen. Dehandikappade och deras familjer skall ges tillfälle att yttrasig i två rådgivande organ till kommissionen. Lokala ochnationella ansträngningar skall förhoppningsvis inspireras avHELIOS-programmet. Ett andra handikapprogram aviseras i det nyasociala programmet, --1996. Ettdirektivförslag för åtgärder för de motoriskt handikappade avsesäven utarbetas inom ramen för det nya sociala programmet.Avsikten är att ge de handikappade förutsättningar för att kunnaskaffa sig både yrkesutbildning och arbete. har under degångna åren haft vissa informella kontakter medHELIOS-programmets sekretariat.Utskottet delar motionärernas inställning att samhälletsansvar för handikappade inte får uttunnas vid ett närmaresamarbete med EG. bör också så långt det är möjligtmedverka i EGs program för social och ekonomisk integration förhandikappade (). Något sådant initiativ som motionärernabegär behövs inte enligt utskottet, som föreslår att motion U530(c) avslås.AlkoholpolitikI flera motioner tas olika alkoholfrågor upp, främst pris- ochskattefrågor. Vissa motioner faller inom skatteutskottetsberedningsområde. behandlar dock samtligamotioner med hänsyn till utskottets ansvar för alkoholpolitikeni stort.I motion 1989/90:U512 av m.fl. (vpk) hemställsatt ger regeringen till känna vad som anförts om attalkoholpolitiken skall undantas från EG-förhandlingarna.Inom är alkoholpolitiken dåligt utvecklad,framhåller motionärerna. Inget land har tagit några störreinitiativ för allmänna begränsningar av alkoholkonsumtionen.Danmark och utgör undantag. Båda länderna har relativthöga priser, dock mera betingade av ekonomiska intressen än avalkoholpolitiska strävanden.Den omfattande gränshandel som förekommer mellan Danmarkoch ger enligt motionärerna en tydlig bild av attdet är omöjligt att , för ett land som tillhör EG,tillämpa en avsevärt annorlunda prissättning på alkohol än deandra medlemsländerna. Särskilt om man betänker att allgränskontroll skall upphöra efter 1993.Den svenska alkoholpolitiken är enligt motionärerna i fara ochde svenska EG-förhandlarna måste bli medvetna om detta. Enkraftfull markering från sida om att alkoholpolitikenskall undantas från integrationsförhandlingarna är därförnödvändig.I motion 1989/90:U521 av m.fl. (mp)hemställs att ger regeringen till känna att Sverigeinte kommer att anpassa sig till någon gemensamalkoholskattesats tillsammans med EG (yrkande 4).EG-anpassning innebär enligt motionärerna i princip utjämningav alkoholbeskattningen. skiftar den väldigt mellan olikaEG-länder. har enligt motionärerna föreslagit enutjämning så att priserna skulle öka i lågprisländerna ochsjunka i högprisländer. EG-parlamentet har enligt motionärernauttryckligen beslutat att vinkonsumtionen bör öka i deicke-vinproducerande . har beslutat atticke-vinproducerande länder inte får beskatta vin högre än öl.Motionärerna frågar sig hur det då i praktiken skall varamöjligt för t.ex. att efter en EG-anpassning värja sigmot en flod av billigt importvin. Hur skall då kunnauppnå målsättningen att minska alkoholkonsumtionen i enlighetmed WHOs mål ?I motion 1989/90:U541 av ()hemställs att ger regeringen till känna vad somanförts om alkoholfrågan i diskussionen kring ett närmande tillEG. Ett medlemskap skulle enligt motionären kunna få förödandekonsekvenser för folkhälsan om vi inte kan bevara vårhandlingsfrihet på alkoholpolitikens område. harregeringen enligt motionären haft en låg profil när det gälleratt lyfta fram de alkoholpolitiska frågorna iintegrationsarbetet. Alkoholfrågan bör tas in som en viktig deli diskussionerna kring ett närmande till EG.I motion 1989/90:U544 av och (bådamp) hemställs att ger regeringen till känna dels attden nu klart skall upplysa EG om att vid en anpassninginte kommer att tillämpa de prisnivåer som är aktuella inomEG (yrkande 1), dels att den nu klart skall upplysa EG omatt inte kommer att ändra sin socialt motiveradealkoholpolitik vid en anpassning till EG (yrkande 2).Svensk solidarisk alkoholpolitik hotas av en EG-anpassning,anför motionärerna. Den svenska EG-anpassningen kommer attmedföra att ställs inför allvarliga sociala problem.Inom EG har man en mycket liberal syn på alkoholkonsumtion. Mansträvar efter att öka den för att kunna klara den storavintillverkningen.En svensk EG-anpassning innebär enligt motionärerna attSverige skall följa de principer som har fastlagts i EGs vitbok§§ 13 och 58. Detta innebär att det kommer att bli kraftigtsänkta priser på alkoholhaltiga drycker i vid enanpassning. Den svenska prisnivån skulle betraktas som etthandelshinder eftersom den är och har till syfte att varakonsumtionsdämpande.