bet · GE01BoU3 · 1990-10-25 00:00:00 — I motion 1989/90:Bo73 (mp)yrkande 4 förordas att lämpligheten av en fastighetsbildning börgrundas på ett ekologiskt och miljömässigt godtagbartbetraktelsesätt och inte såsom nu ett planmässigtbetraktelsesätt.Utskottet vill med anledning av c-motionen om hänsynstagandetill motstående intressen hänvisa till att reglerna i 3 kap.FBL ställer upp sådana villkor för fastighetsbildning atteffekter av det slag som åsyftas i motionen inte skall behövainträffa. Av betydelse är här det allmänna lämplighetskravet i 3kap. 1 §, kravet på planmässig bedömning i 3 kap. 3 § ochskyddsbestämmelserna för jordbruksnäringen i 3 kap. 6 § FBL. Denmest intressanta paragrafen i sammanhanget är den sist nämnda.Enligt paragrafens andra stycke får vid fastighetsbildning förannat ändamål än jordbruksändamål åtgärden ske bara om den intemedför olägenhet av någon betydelse för jordbruksnäringen.Olägenhet för ett jordbruksföretag av det slag som åsyftas imotionen skall uppenbarligen beaktas vid prövningen enligt dennämnda bestämmelsen. Någon oklarhet torde inte föreligga i dennafråga. Ett tillkännagivande är vid denna uppfattning inteerforderligt. Utskottet avstyrker motion 1989/90:Bo71 (c)yrkande 2.Beträffande den andra frågan som berör lämplighetsprövningenoch som tas upp i mp-motionen innebär nuvarande krav på enplanmässig bedömning att inte bara ekologiska ochmiljömässiga synpunkter beaktas utan även andra aspekter som kanha betydelse för en lämplig utformning. Den nuvarande ordningenbör bibehållas. Utskottet avstyrker därmed motion 1989/90:Bo73(mp) yrkande 4.Båtnadsvillkoret i FBLPropositionen innehåller inget förslag till ändring i FBL ifråga om båtnadsvillkoret i 5 kap. 4 § FBL. Bestämmelsen är enskyddsregel för enskilda intressen vid fastighetsreglering.Villkoret gäller endast i en tvångssituation. Båtnadsvillkoretinnebär att fastighetsreglering kan genomföras tvångsvis endastom lämpligare fastighetsindelning eller mer ändamålsenligmarkanvändning vinns och fördelarna av regleringen uppvägerkostnader och olägenheter som regleringen medför.Båtnadsvillkoret tas upp i motionerna 1989/90:Bo71 (c) yrkande1 och 1989/90:Bo72 (v) yrkande 3. Enligt c-motionärerna finnsskäl att beakta inte bara fördelsfaktorer som kan hänföras tillfastighetsindelning och markanvändning utan även faktorer somregionalpolitiska, lokala eller befolkningspolitiska. Iv-motionen föreslås att båtnadsvillkoret ändras så attombildningar som motiveras av regionalpolitiska skäl ellernatur- och kulturmiljöintressen inte hindras. Bestämmelsen börenligt motionärerna stå i överensstämmelse med vad som ipropositionen föreslås gälla vid fastighetsbildning förjordbruksändamål.Båtnadsvillkoret får betydelse i de fåtal fallfastighetsreglering sker tvångsvis. Utskottet finner intetillräckliga skäl föreligga att vidga möjligheterna tilltvångsmässiga fastighetsregleringar på det sätt som motionärernafört fram. Utskottet avstyrker därför motionerna 1989/90:Bo71(c) yrkande 1 och 1989/90:Bo72 (v) yrkande 3.Övriga i motionerna aktualiserade frågor om fastighetsbildningI motion 1989/90:Bo417 (mp) föreslås att hosregeringen begär ett förslag till lag som förhindrar att"bandformade" fastigheter som t.ex. obrukad järnvägsmark läggsihop eller delas med andra fastigheter. I motionen pekas påolika användningssätt såsom motionsslingor, cykel- ochpromenadvägar, kabel- och rördragningar.Enligt utskottets mening är frågan om hur obrukadjärnvägsmark skall användas i första hand en fråga förkommunerna. Sådana användningssätt av onyttjad järnvägsmark somföreslås i motionen kan tillgodoses inom ramen för den fysiskaplaneringen enligt . Med hänvisning till attden fysiska planeringen är ett ansvar för kommunerna -- och börså förbli -- anser utskottet att motion 1989/90:Bo417 (mp) intebör föranleda någon åtgärd. Motionen avstyrks.I motion 1989/90:Jo247 (c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna att statligt stöd bör utgå förlantmäterikostnaderna vid frivilligaomarronderingsförrättningar.De subventioner vid fastighetsregleringsåtgärder som utgårenligt nuvarande ordning utgörs dels av bidrag tillstrukturrationaliseringar från lantbruksmyndigheterna, dels avden s.k. städningssubventionen i lantmäteritaxan. Stödet utgåroberoende av om lantmäteriförrättningarna genomförs på frivilligväg eller inte. Hur den i motionen aktualiserade frågan skalllösas har behandlats av fastighetsbildningskostnadsutredningeni betänkandet (SOU 1990:9) Kostnader för fastighetsbildningm.m., som överlämnades till bostadsministern i februari 1990.Betänkandet har remissbehandlats och är nu föremål för fortsattberedning inom . Arbetet inriktas på enproposition i ämnet . Enligt utskottets mening bör denpågående beredningen av ärendet avvaktas. Utskottet avstyrkermed det anförda motion 1989/90:Jo247 (c) om stöd vidfrivilliga omarronderingar.Boinflytande enligt anläggningslagen m.m.Utskottet behandlar avslutningsvis två motionsyrkanden omboinflytande enligt anläggningslagen. I motion 1989/90:Bo419 (c)yrkande 10 föreslås att anläggningslagen ändras så attboinflytandet vidgas vid bildande av gemensamhetsanläggningar.Enligt motionärerna bör hyresgästerna själva eller genomfrivillig samverkan i föreningsform ges rätt att utövainflytande. Inflytande och påverkansmöjligheter bör enligt demläggas så nära som möjligt dem som berörs av besluten. I sammamotion, yrkande 11, föreslås att sådana ändringar bör vidtas iberörd lagstiftning att boinflytandet ökar för småhusägare is.k. De som flyttar in i färdiga områden harenligt motionärerna i regel små möjligheter att påverkautformningen av sin bomiljö, eftersom ställning tagits tillmarkanvändning och gemensamhetsanläggningar redan påplaneringsstadiet. En väg som anvisas i motionen för att stärkasmåhusägare eller villaföreningars ställning kan vara att gedessa grupper samma besvärsrätt över kommunala beslut somsakägare, bostadsrättsinnehavare, hyresgäster ochhyresgästsammanslutningar har.I 7 § anläggningslagen stadgas att gemensamhetsanläggning intefår inrättas, om ägarna av de fastigheter som skall delta ianläggningen och hyresgästerna i sådana fastigheter mera allmäntmotsätter sig åtgärden och har beaktansvärda skäl för det. Viddenna prövning skall främst deras mening beaktas som har störstnytta av anläggningen. Hyresgästerna företräds av den eller deorganisationer av hyresgäster som har avtal omförhandlingsordning för berörda fastigheter eller, omförhandlingsordning inte gäller, riksorganisation av hyresgästereller förening, som är ansluten till sådan organisation och inomvars verksamhetsområde fastigheterna är belägna(hyresgästorganisation). Boinflytandet är utformat påmotsvarande sätt i bostadsaneringslagen.Utformningen av hyresgästinflytandet enligtanläggningslagen behandlades av utskottet i betänkande1988/89:BoU11. Utskottet ansåg det lämpligt att anpassautformningen av hyresgästinflytandet till vad som gäller enligtbostadssaneringslagen. Utskottet anser att det inte finnstillräcklig anledning att nu ändra på gällande ordning. Motion1989/90:Bo419 (c) yrkande 10 avstyrks.När det gäller småhusägarnas inflytande över inrättandet avgemensamhetsanläggning i s.k. storkvarter är problemet attmarkanvändningen och behovet av gemensamhetsanläggningar oftabehandlats redan på planeringsstadiet. Alla avgörande beslut ifråga om gemensamhetsanläggningar är i regel fattade innaninflyttning har skett. I den utredning som föregick lagförslagetom ändringar i anläggningslagen i denna del föreslogs att endastnödvändiga nyttigheter skulle få inrättas innan småhusägarna hartillträtt sina fastigheter. Föredragande statsrådet ansågemellertid att nackdelarna var större än fördelarna med en sådanordning. Någon ändring föreslogs därför inte. Utskottet gjordeden bedömningen att småhusägarnas intressen ändå kan tillvarataspå ett godtagbart sätt genom de bestämmelser som finns i plan-och bygglagen om samrådsskyldighet under planeringsstadiet.Utskottet finner inte skäl att frångå den bedömningen. Motion1989/90:Bo419 (c) yrkande 11 avstyrks.Lagförslagen i övrigtDe förslag till lagändringar som förts fram i propositioneni övrigt har inte givit utskottet anledning till erinraneller särskilt yttrande. beträffande lönsamhetsvillkoretatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1989/90:Bo70 yrkande 1 och 1989/90:Bo73 yrkande 1antar förslaget till lag om ändring i 3 kap. 5 §fastighetsbildningslagen,res. 1 (m, fp, mp)2. beträffande begreppet "regionalpolitiska intressen"att avslår motion 1989/90:Bo73 yrkande 3,res. 2 (mp)3. beträffande bo- och brukarpliktatt avslår motion 1989/90:Bo73 yrkande 2,res. 3 (mp)4. beträffande fiskefastigheteratt avslår motion 1989/90:Bo72 yrkande 2,res. 4 (v)5. beträffande bildande av större fritidsfastigheter pålandsbygdenatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1989/90:Bo70 yrkande 2, 1989/90:Bo72 yrkande 1 och1989/90:Bo558 yrkande 2 antar förslaget till lag om ändring i 3kap. 1 § fastighetsbildningslagen samt godkänner vad utskottetanfört,res. 5 (m, fp)6.beträffande s.k. skyddszoneratt avslår motion 1989/90:Bo70 yrkande 3,res. 6 (m)7.beträffande motstående intressenatt avslår motion 1989/90:Bo71 yrkande 2,8.beträffande planmässig bedömningatt avslår motion 1989/90:Bo73 yrkande 4,res. 7 (mp)9.beträffande båtnadsvillkoretatt avslår motionerna 1989/90:Bo71 yrkande 1 och1989/90:Bo72 yrkande 3,res. 8 (c, v)10. beträffande obrukad järnvägsmarkatt avslår motion 1989/90:Bo417,res. 9 (mp)11.beträffande stöd vid frivilliga omarronderingaratt avslår motion 1989/90:Jo247,12.beträffande hyresgästinflytandet enligtanläggningslagenatt avslår motion 1989/90:Bo419 yrkande 10,res. 10 (m, fp, c)13. beträffande småhusägarnas inflytande över inrättandet avgemensamhetsanläggning i s.k. storkvarteratt avslår motion 1989/90:Bo419 yrkande 11,res. 11 (c, fp)res. 12 (m)14.beträffande propositionen i övrigtatt antar förslagen i propositionen i den mån deinte behandlats ovan.Stockholm den 25 oktober 1990På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonNärvarande: (), (), MagnusPersson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), () och (). Lönsamhetsvillkoret (mom. 1)(), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Lönsamhetsvillkoret i" och på s. 6 slutar med "yrkande1" bort ha följande lydelse:Lönsamhetsvillkoret i 3 kap. 5 § FBL är tillämpligt vidsåväl nybildning som ombildning av jordbruks- ochskogsbruksfastigheter. Genom att såsom föreslås i propositionentillmäta lönsamhetskriteriet mindre vikt och låtaregionalpolitiska synpunkter och hänsynstagande till natur- ochmiljövårdande skäl få en större betydelse vid bedömningen ökasmöjligheterna för fastighetsbildningsåtgärder för jordbruks- ochskogsbruksändamål. Regeringsförslaget är härigenom ett steg irätt riktning. Enligt utskottets mening bör emellertid denstyrning som sker från statsmakternas sida ytterligare minskasnär det gäller fastighetsbildning för jordbruks- ochskogsbruksändamål på landsbygden. Det finns ingen anledning attgenom regler i FBL ställa krav på jordbruksföretagets lönsamhet.Att bo och verka på landet är en livsstil som bör stimulerasoberoende av inkomst. Lönsamhetsvillkoret i lagstiftningenförsvårar såväl bosättning som företagsbildning på landsbygden.Deltidsjordbrukens utveckling främjas bäst om villkoret tasbort. Ett prövningsförfarande som innebär att myndigheternaskall bedöma vad som är ekonomiskt godtagbart lämnar utrymme förgodtycke och rättsosäkerhet. Det är inte möjligt för enmyndighet att på förhand bedöma ett jordbruksföretags lönsamhet.Den lämplighetsprövning som skall ske enligt 3 kap. 1 § FBL vidall fastighetsbildning är fullt tillräcklig för att uppnåändamålsenliga fastighetsbildningar för bl.a. jordbruksändamål.Utskottet förordar därför med anledning av motionerna1989/90:Bo70 (m) yrkande 1 och 1989/90:Bo73 (mp) yrkande med avslag på lagförslaget i denna del upphäver 3 kap.5 § FBL.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande lönsamhetsvillkoretatt med anledning av motionerna 1989/90:Bo70 yrkande1 och 1989/90:Bo73 yrkande 1 och med avslag på propositionen imotsvarande dela) upphäver 3 kap. 5 § FBLb) beslutar att lagförslaget under a skall träda i kraft den 1januari 1991c) inte antar 3 kap. 5 § FBL i den i propositionen föreslagnalydelsen,2. Begreppet "regionalpolitiska intressen" (mom. 2)Vid bifall till utskottets hemställan under moment 1Kjell () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "Den närmast" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:Lönsamhetsvillkoret har mjukats upp genom förslaget ipropositionen att hänsyn skall kunna tas till"regionalpolitiska" eller landskapsvårdande intressen vidbedömningen av om ett jordbruksföretag skall anses ekonomisktgodtagbart. Enligt utskottets mening bör emellertid -- inteminst i språkvårdande syfte -- uttrycket "regionalpolitiskaintressen" bytas mot "regionala intressen" ifastighetsbildningslagen. Detta bör med anledning avmotion 1989/90:Bo73 (mp) yrkande 3 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande begreppet "regionalpolitiska intressen"att med anledning av motion 1989/89:Bo73 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Bo- och brukarplikt (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet kan" slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse:Att kunna bo och verka på landsbygden är en livsstil som börstimuleras oberoende av inkomst. Genom att möjligheter tillbosättning på landsbygden ökar får människorna också en närmarekontakt med modernäringarna och kan utveckla mer avnaturahushållning. Den som äger en jordbruksfastighet böremellertid vara den som bor och brukar den. Härigenom kanlandsbygden leva och utvecklas. För att nå detta mål bör detinföras bestämmelser som motverkar spekulation. En sådanbestämmelse kan vara att uppställa ett särskilt krav på att densom begär fastighetsbildning för jordbruksändamål också åtar sigatt -- -- bo på och bruka fastigheten för detändamål som fastighetsbildningen avser. En liknande regel finnsi jordförvärvslagen. Vad nu anförts bör med anledningav motion 1989/90:Bo73 (mp) yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande bo- och brukarpliktatt med anledning av motion 1989/90:Bo73 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Fiskefastigheter (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 7med "har" och slutar med "2 avstyrks" bort haföljande lydelse:LMV har i sin rapport 1988:9 Fastighetsbildning förlandsbygdens behov pekat på de sannolika utvecklingsmöjligheteri glesbygden som fiske och fiskodling ger och analyseratmöjligheterna att med stöd av FBL lösa frågor om fiske ochfiskodlingsrättigheter för fastigheter. Enligt LMVs uppfattningfinns det skäl att närmare utreda dessa frågor. Fleraremissinstanser, däribland , har framfört kravpå omedelbar utredning om förutsättningarna för bildande avfiskefastigheter m.m. Även utskottet anser att det finns allanledning att utreda dessa frågor i syfte att skapa möjligheteratt utveckla olika slags vattenbruk i landet. Enligt utskottetsmening bör därför med anledning av motion 1989/90:Bo72(v) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna att enutredning om möjligheten att bilda fiskefastigheter bör kommatill stånd.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande fiskefastigheteratt med anledning av motion 1989/90:Bo72 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Bildande av större fritidsfastigheter på landsbygden(mom.5)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Fastighetsbildning för" och på s. 9 slutar med "nu anfört"bort ha följande lydelse:Fastighetsbildning för bostadsändamål kan avse bådepermanentboende och fritidsboende. I LMVs rapport 1988:9, som iallt väsentligt ligger till grund för lagförslaget, görs enåtskillnad mellan dessa två ändamål. Förslaget i rapportensyftar bl.a. till att vidga möjligheterna att på landsbygdenbilda bostadsfastigheter för permanentboende. Ävenregeringsförslaget synes närmast ta sikte på fastighetsbildningför permanentboende även om detta inte klart anges. uppfattning finns det dock starka skäl att ocksåvidga möjligheterna att bilda fritidsfastigheter. Fritidsboendethar blivit ett allt viktigare fritids- och semesteralternativför medborgarna. Som anförts i motion 1989/90:Bo70 (m)förutsätter odling av frukt eller grönsaker m.m. i begränsadskala inte ett permanentboende. Inte heller viss djurhållning påen fastighet kräver alltid permanentboende. Utskottet delarockså den uppfattning som m-motionärerna har om de fördelar somskulle uppnås med en ändring av praxis när det gällerfritidsfastigheternas omfång. Med hänvisning till vad som nuanförts anser utskottet att de vidgade möjligheter att bildastörre bostadsfastigheter på landsbygden som föreslås ipropositionen skall omfatta även fritidsfastigheter.Fastighetsbildningen bör inte såsom anförts i motion1989/90:Bo72 (v) yrkande 1 förenas med villkor.Utskottet förordar att med anledning av motionerna1989/90:Bo70 (m) yrkande 2, 1989/90:Bo558 (m) yrkande2 ochmotion 1989/90:Bo72 (v) yrkande 1 och med bifall tillpropositionen i denna del -- 3 kap. 1 § FBL -- godkänner vadutskottet nu anfört.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande bildande av större fritidsfastigheter pålandsbygdenatt med bifall till propositionen och med anledningav motionerna 1989/90:Bo70 yrkande 2, 1989/90:Bo72 yrkande 1 och1989/90:Bo558 yrkande 2 antar förslaget till lag om ändring i 3kap. 1 § fastighetsbildningslagen och godkänner vad utskottetanfört,6. S.k. skyddszoner (mom. 6), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 9med "När det" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:I motsats till vad föredragande statsrådet uttalat ipropositionen anser utskottet att ävenfastighetsbildningsåtgärder som syftar bl.a. till att ge en godboendemiljö bör kunna vidtas. En sådan ordning är väl förenligmed hänsynen till god landskapsvård som framhålls i övrigt ipropositionen. Det ligger i sakens natur att den mark som fårtas i anspråk i syfte att förbättra boendemiljön är försumbarmark för skogs- eller jordbruk. Vad nu anförts bör medanledning av motion 1989/90:Bo:70 (m) yrkande 3 som sin meningge regeringen till känna. Regeringen bör återkomma tillriksdagen i frågan.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande s.k. skyddszoneratt med anledning av motion 1989/90:Bo70 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Planmässig bedömning (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.10 med "Beträffande den" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:Beträffande frågan som berör lämplighetsprövningen och som tasupp i motion 1989/90:Bo73 (mp) yrkande 4 delar utskottetmotionärernas uppfattning att lämplighetsprövningen bör grundaspå ett ekologiskt och miljömässigt godtagbart betraktelsesättvilket är mer precist än ett planmässigt betraktelsesätt. Vad nuanförts bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande planmässig bedömningatt med anledning av motion 1989/90:Bo73 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Båtnadsvillkoret (mom. 9)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.10 med "Båtnadsvillkoret får" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse:Det förhållandet att fastighetsreglering inte kan sketvångsvis i de fall regionala skäl talar starkt för en sådanombildning är enligt utskottets mening en brist ilagstiftningen. Nuvarande ordning kan medföra att önskvärdafastighetsbildningar som i vidare mening skulle främja enpositiv utveckling av landsbygden inte kan genomföras. Det bördärför införas möjlighet att beakta andra fördelar -- som kan hastor regional eller lokal betydelse -- än sådana som motiverasgenom en förbättrad fastighetsindelning eller markanvändning.Enligt utskottets bedömning finns det anledning att närmareöverväga hur båtnadsvillkoret i 5 kap. 4 § FBL bör utformas såatt sådana ombildningar som motiveras av bl.a. regionalpolitiskaskäl kan genomföras. Vad nu anförts bör med anledningav motionerna 1989/90:Bo71 (c) yrkande 1 och 1989/90:Bo72 (v)yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande båtnadsvillkoretatt med anledning av motionerna 1989/90:Bo71 yrkande1 och 1989/90:Bo72 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,9. Obrukad järnvägsmark (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.11 med "Enligt utskottets" och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion1989/90:Bo417 (mp) att det finns anledning att överväga hurgamla och obrukade järnvägsvallar skall bevaras som fastigheter.Förutom till återupptagande av järnvägstrafik kan dessa gamlabanvallar komma till nytta igen i form av cykel- och promenadvägeller liknade eller någon annan form av linjedragning. Dessa"fastigheter" bör därför inte tillåtas att införlivas medverksamheter som omöjliggör en framtida användning av dessa"linjereservat". Lagstiftningen bör därför utformas så attfastigheter med bandformad sträckning inte utan vidare brytseller delas för annan användning än sådan som kan tillgodogörasig fastighetens speciella bandform. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo417 (mp) som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande obrukad järnvägsmarkatt med anledning av motion 1989/90:Bo417 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Hyresgästinflytandet enligt anläggningslagen (mom. 12)(), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.12 med "Utformningen av" och slutar med "10 avstyrks" bort haföljande lydelse:Ett mål som utskottet eftersträvar är att så långt möjligttillgodose möjligheter för boende att få ett inflytande över sinnärmiljö. Det vidgade boinflytandet i 7 § anläggningslagen sominfördes kan ytterligare förstärkas. Dettabör ske på det sätt som anvisas i c-motionen 1989/90:Bo419yrkande 10 genom att inflytande och påverkansmöjligheter läggsnärmare dem som berörs av besluten. Hyresgästerna bör därför själva, eller genom frivillig samverkan iföreningsform, ges rätt att utöva inflytande.Utskottet vill med hänvisning till vad nu anförts förorda attriksdagen med anledning av motion 1989/90:Bo419 (c) yrkande 10som sin mening ger regeringen detta till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande hyresgästinflytandet enligtanläggningslagenatt med anledning av motion 1989/90:Bo419 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Småhusägarnas inflytande över inrättandet avgemensamhetsanläggning i s.k. storkvarter (mom. 13)(), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.12 med "När det" och slutar med "11 avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion1989/90:Bo419 (c) yrkande 11 att småhusägarnas m.fl. inflytandeöver inrättande av gemensamhetsanläggningar bör stärkas. Den vägsom anvisas i motionen kan vara en framkomlig väg som börövervägas närmare.