bet · GE01KU9 · 1990-11-15 00:00:00 — Stat--kyrka-frågan (mom. 1)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör varje trossamfund stå fritt frånstaten. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att denutredning som bedrivs av hovrättspresidenten tillsatts avett i stort sett enigt kyrkomöte. Av direktiven till utredningenframgår att den skall redovisa ett fylligt underlag för enbedömning av vilka ekonomiska och rättsliga betingelser kyrkanlever under och hur dessa låter anpassa sig tillförändringar av relationerna inom ramen för nuvarande sambandmellan stat och kyrka eller förändringar med mer långtgåendeinnebörd.Utskottet vill dock framhålla att det är mycket angeläget attutredningen genomförs inom den i direktiven angivna tidsramen.Ett genomförande av en reform skulle kunna ske omutredningen avlämnas . I annat fall kan en reformgenomföras tidigast år 1998.Utskottet delar den i motion K601 framförda uppfattningen attutredningen måste följas av samtal mellan regeringen och och att regeringen därvid måste klargöra statens villkorvid en relationsförändring. Regeringen måste ta ställning tillfrågor om t.ex. uppbördshjälp och statsbidrag helst efteröverläggningar med riksdagspartierna och lägga fram sina villkorför i nära anslutning till expertutredningensredovisning. I annat fall saknar företrädarereell möjlighet att ta ställning till en relationsförändring.Först sedan kyrkan haft tid att internt debatteraförutsättningarna kan man enligt utskottets bedömning förväntasig att själv skall ta det efterlysta initiativettill en relationsförändring. Vad utskottet sålunda anfört börges regeringen till känna. Motion K601 tillstyrks följaktligen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande stat--kyrka-fråganatt med bifall till motion 1989/90:K601 och medanledning av motion 1989/90:K635 yrkande 1 samt med avslag påmotion 1989/90:K606 yrkandena 1 och 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Stat--kyrka-frågan (mom. 1)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är det av stort värde att den svenskafolkkyrkan kan bevaras och vidareutvecklas inom ramen för densamverkan som finns mellan kyrka och stat. Ett brytande avdessa band skulle med dess ekonomiska och organisatoriskakonsekvenser allvarligt kunna skada förutsättningarna förreligiös verksamhet riktad till folket i hela vårt land utanatt några fördelar skulle vinnas.Inom församlingar och pastorat finns det ingenmajoritet för ett skiljande. Aktuella opinionsundersökningarvisar också att en majoritet av svenska folket vill behållasambandet kyrka--stat. Enligt utskottets mening är det motbakgrund av återkommande förslag i omskiljande mellan kyrka och stat påkallat med ett uttalande frånriksdagens sida om ett bibehållet samband mellan kyrka och stat.Utskottet vill också framhålla att en för hela folket så storoch avgörande fråga som förändrade villkor för den svenskafolkkyrkan inte får avgöras utan folkomröstning. Utskottettillstyrker således motion K606 yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande stat--kyrka-fråganatt med bifall till motion 1989/90:K606 yrkandena 1och 2 och med avslag på motionerna 1989/90:K601 och 1989/90:K635yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Stat--kyrka-frågan (mom. 1)() och Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Svenska kyrkan har en särställning i det svenska samhällettrots att det i bl.a. på grund av den ökade invandringeninte finns någon allomfattande eller entydigreligionsuppfattning. Denna särställning är enligt utskottetsmening inte godtagbar från religionsfrihetssynpunkt. Kyrkansskiljande från staten är en i hög grad angelägen fråga. mening finns det inte anledning att ytterligareskjuta på dess avgörande. Förhållandena på de ekonomiska ochrättsliga områdena bör regleras i enlighet med de förslag somAlva lade fram i sin utredning . Denytterligare beredning som behövs och som kan rymmas i denexpertutredning som tillsatts bör därför kunna skesnabbt. Regeringen bör enligt utskottets mening relativt snartkunna lägga fram förslag angående kyrkans skiljande från staten.Kyrkan har för övrigt nu fått centrala ledningsorgan, ettdemokratiskt förankrat kyrkomöte och en ny stiftsorganisationsom är folkligt förankrad. De organisatoriska förutsättningarnaför att kyrkan skall klara sin självständighet är enligtutskottets mening goda. Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna. Motion K635 yrkande 1 tillstyrks således.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande stat--kyrka-fråganatt med bifall till motion 1989/90:K635 yrkande 1och med anledning av motion 1989/90:K601 samt med avslag påmotion 1989/90:K606 yrkandena 1 och 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Medlemskapsreglerna (mom. 2)(), (), () ochHans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Som framhålls i motionerna K604, K626 och K635 borde det i endemokrati vara självklart att det krävs en viljeyttring för attbli medlem i ett trossamfund. Religionsfrihetslagen innebärtvärtemot detta att ett barn bli automatiskt medlem i om en av föräldrarna är medlem, såvida de är gifta medvarandra. I de fall modern inte är gift och inte medlem isvenska kyrkan blir inte heller barnet det även om fadern ärmedlem. Den dag modern gifter sig med fadern bli barnetautomatiskt medlem i kyrkan. Barn med utländskt medborgarskapkan också under dessa omständigheter skrivas in kyrkan utan attföräldrarna vet om det. Personer som får svenskt medborgarskapkan även de bli medlemmar utan att de bett om det. Allt detta ärenligt utskottets mening tecken på att religionsfriheten intefungerar. Utskottet har vid upprepade tillfällen påtalat denmotsättning som gäller mellan regeringsformens skydd förreligionsfriheten och reglerna om medlemskap i svenska kyrkan.Den övergångsbestämmelse som tvingats införa för 13 årsedan håller på att permanteras vilket strider mot en sådanbestämmelses natur.Enligt utskottets mening bör staten inte längre avvaktapågående utredning inom utan ta initiativ ifrågan.Det påtalade förhållandet att personer som får svensktmedborgarskap även kan bli medlemmar i utan attde bett om det kräver mot bakgrund av JOs ställningstagande ifrågan att åtgärder särskilt snabbt vidtas. Enligt utskottetsmening bör regeringen förelägga förslag tilländringar av religionsfrihetslagen och medborgarskapskungörelsenenligt de riktlinjer som angivits av justitieombudsmannen.Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen till känna.Motionerna K604 yrkandena 1 och 2, K626, K635 yrkande 2 och K603yrkandena 1 och 2 tillstyrks följaktligen.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande medlemskapsreglernaatt med bifall till motionerna 1989/90:K603yrkandena 1 och 2, 1989/90:K604 yrkandena 1 och 2, 1989/90:K626och 1989/90:K635 yrkande 2 samt med avslag på motion1989/90:K237 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.5. (mom. 4), Hans Nyhage och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 sombörjar med "tog" och slutar med "motionK638" bort ha följande lydelse:Den allt friare ställning som kyrkan erhållit de senaste årenär enligt utskottets mening en riktig och önskvärd utvecklingsom borde fördjupas bl.a. genom att kyrkomötet får majoritet ikyrkofondens styrelse. har staten majoritet i kyrkofondensstyrelse. Det är enligt utskottets mening självklart attkyrkofondens medel som i huvudsak genereras av kyrkansförsamlingar skall skötas av en styrelse där av kyrkomötet valdaledamöter är i majoritet och där styrelsen själv utser sinordförande. Motion K638 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande kyrkofondens styrelseatt med bifall till motion 1989/90:K638 yrkande 1antar följandeFörslag tillLag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182)Härigenom föreskrivs att 4 § kyrkofondslagen (1988:182)skall ha följande lydelse:Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 §För kyrkofonden skall det finnas en styrelse. Denna skallbestå av en ordförande och sex andra ledamöter.Ordföranden och tre av de Tre av ledamöterna utsesövriga ledamöterna utses avför av regeringen.regeringen.Tre ledamöter utses av Ordföranden och tre avkyrkomötet. Dessa ledamöterna utses avledamöter väljs för kyrkomötet. Dessakyrkomötets valperiod ledamöter väljs försnarast efter valperiodens kyrkomötets valperiodbörjan. Valet gäller efter valperiodenstill dess att kyrkomötet början. Valet gällerförrättar nytt val under till dess att kyrkomötetnästa valperiod. förrättar nytt val under nästa valperiod.För styrelsens ledamöter skall det finnas lika mångaersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.Särskilt yttrandeStat--kyrka-frågan och medlemskapsreglerna (mom.1 och 2), Hans Nyhage och (alla m)anför:De senaste trettio åren har stat--kyrka-relationen utretts ochprövats och flera modeller för frigörelse eller skilsmässa harpresenterats och blivit föremål för remissbehandling, debatt ochbeslut. En majoritet av församlingarna har avvisat förlagen.Även har avvisat framlagda förslag tillrelationsförändring som därför inte genomförts. Däremot harsärskilt genomförts ett omfattandeinomkyrkligt reformarbete vilket gett kyrkan en självständigareoch gentemot statsmakterna friare ställning.Den friare ställning som kyrkan erhållit ärenligt vår uppfattning en riktig och önskvärd utveckling.Resultatet av utredningen om dop och kyrkotillhörighet kommerrimligen att få stor betydelse i stat--kyrka-frågan, liksomresultatet av den utredning som klargör kyrkans ekonomiska ochrättsliga förhållanden.