bet · GE01AU1 · 1990-10-10 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 18 motioner från den allmännamotionstiden vid föregående om jämställdhet mellankvinnor och män. Motionerna gäller bl.a. allmän inriktning ochförutsättningar för jämställdhet, kvinnor och ekonomi, kvinnorsställning på arbetsmarknaden, övergrepp och våld mot kvinnor,inflytande i offentliga organ och det framtidajämställdhetsarbetet.Samtliga motioner avstyrks främst med hänvisning till pågåendeutredningsarbete och projektverksamhet.Reservationer har anmälts av m, fp, c, v och mp bl.a. i frågaom förutsättningar och riktlinjer för jämställdhet, skärpning avjämställdhetslagen samt de offentliga monopolen och kvinnorsföretagande. Till betänkandet har också fogats ett särskiltyttrande. 1989/90:A291 av m.fl. (vpk) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett kvinnopolitiskt perspektiv påekonomin.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fi212.1989/90:A724 av m.fl. (vpk) vari yrkas31. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet såatt arbete enligt 4 § p.1 skall betraktas som lika ellerlikvärdigt efter en fri bevisprövning i enlighet med vad imotionen anförts under avsnitt 5.8.1,32. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivetför tillförande av regler riktade mot kollektivkönsdiskriminering i enlighet med vad i motionen anförts underavsnitt 5.8.2,33. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivetför införande av ett förbud mot alla sexuella trakasserier ilagen i enlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.8.3,34. att hos regeringen begär förslag till ändring avlagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet såatt en bestämmelse tillförs som skyddar den som utnyttjat sinarättigheter enligt lagen i enlighet med vad i motionen anförtsunder avsnitt 5.8.4,35. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet såatt rätt till ekonomiskt skadestånd vid brott mot 3 § införs ienlighet med vad i motionen anförts under avsnitt 5.8.5,36. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet såatt arbetsledningen enligt 4 § inte skall behöva vara uppenbartoförmånlig för att grunda ett skadeståndsansvar i enlighet medvad i motionen anförts under avsnitt 5.8.6,1989/90:A801 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att riktlinjerna förjämställdheten skall gälla även rådgivande arbetsgrupper.1989/90:A802 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjerna för jämställdhetsarbetet,2. att hos regeringen begär att arbetsgivarverketfår i uppdrag att ta erforderliga initiativ i syfte att stödjaoch uppmuntra jämställdhet bland män i enlighet med vad imotionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande valfrihet och flexibilitet ifråga om arbetstider,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den ofrivilliga deltidsarbetslösheten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppmuntran för män att utnyttjaföräldraledighet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsvärdering,7. att hos regeringen begär förslag till ändring av6 § jämställdhetslagen på sätt som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhetslagen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsarbetets utveckling.1989/90:A803 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att bryta de offentligamonopolen för att ge kvinnorna möjligheter till egenföretagande,entreprenadverksamhet och en vidgad arbetsmarknad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att bryta de offentligamonopolen för att ge kvinnor möjlighet att välja arbetsgivare,arbetsmiljö och inriktning och att få verkligt inflytande ochutveckling i sitt arbete.1989/90:A804 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förhindra sexuella trakasserier iarbetslivet.1989/90:A806 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov av statistik och forskningom mäns och kvinnors löner.1989/90:A807 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att arbetsgivarna ges förnyadinformation om vikten av att motverka könssegregation vidnyanställningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en skärpning avjämställdhetslagen.1989/90:A808 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en samlad utredning om kvinnors arbets- ochlivssituation i storstad.1989/90:A809 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts om desamhällsekonomiska konsekvenserna av bristen på jämställdhet isamhället.1989/90:A810 av () vari yrkas att hosregeringen begär redogörelse och analys av kvinnolönernasutveckling inom den statliga sektorn.1989/90:A811 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kartläggning av kvinnornas situationoch önskemål i arbetslivet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att stärka kvinnorsställning.1989/90:A812 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående parlamentarikernas direktainflytande på jämställdhetsarbetet.1989/90:A813 av (vpk) vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen framförts ombehovet av en översyn av roll och uppgifter.1989/90:A814 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av lagstiftning gentemot sexuella trakasserier påarbetsplatser.1989/90:A815 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ideologiska utgångspunkter och vikten avatt bryta koncentrationspolitiken för möjligheterna att uppnåjämställdhet mellan kvinnor och män,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhetspolitikens fortsattainriktning avseende kvinnornas roll i ekonomin, jämställdhetmellan kvinnor och män på arbetsmarknaden, i utbildningen och ifamiljen samt kvinnors inflytande i samhället,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsningar på ökat företagande ochregional balans för att främja kvinnligt företagande och ökademöjligheter till sysselsättning för kvinnor i landets alladelar,4. att hos regeringen begär att en parlamentarisktsammansatt kommitté skall tillkallas med direktiv att genomföraen arbetsvärdering av olika yrkessektorer i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser för att skydda kvinnor somutsätts för misshandel, trakasserier och förföljelse,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om formerna för nomineringar till statligastyrelser m.m.,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat kvinnligt företagande som en del avden offentliga sektorns förnyelse.1989/90:A816 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förutsättningarna förjämställdhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen för jämställdheten avförändringar inom och av den offentliga sektorn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättstrygghetens betydelse förjämställdhetssträvanden.1989/90:A817 av och () vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning med uppgift att kartläggakvinnodominerade yrkens löneläge och lämna förslag omarbetsvärdering,5. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsorganisation,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kampanj med inriktning att förbättraförtroendevalda kvinnors arbetssituation. BakgrundVåren 1988 antogs en femårig handlingsplan för jämställdhet(prop. 1987/88:105, AU17, rskr. Ett flertal aktiviteterpågår på såväl central som lokal nivå. Enligt åretsbudgetproposition har i stort sett samtliga de åtgärder somföreslogs i handlingsplanen vidtagits. Jämställdhetsministernanför att även om det ännu är för tidigt att göra en samladbedömning av resultaten av det pågående arbetet så kan man redannu konstatera att handlingsplanen haft en medvetandehöjande ochopinionsbildande verkan i samhället. Diskussionen omjämställdhetsfrågornas roll i förhållande till andrapolitikområden har konkretiserats, och insikten om betydelsen avatt på skilda sakområden belysa både kvinnors och mäns villkorhar ökat. Jämställdhetsministern anför att erfarenheten visaratt synlighet är viktig i arbetet för jämställdhet. Attförverkliga de mål för jämställdhet som bör vara uppfyllda år1993 kommer även i det fortsatta arbetet att ges högstaprioritet.Under den allmänna motionstiden framställdes ettdrygt fyrtiotal motionsyrkanden som rör jämställdhet mellankvinnor och män i samhället. De avser bl.a. den allmännainriktningen av jämställdhetspolitiken, kvinnor och ekonomi,jämställdhet i arbetslivet, kvinnors egenföretagande och denoffentliga sektorn, deras inflytande i offentliga organ samtvåld och övergrepp mot kvinnor. I viss utsträckning har liknandemotionsyrkanden behandlats av utskottet under föregåenderiksmöte i betänkandet 1989/90:AU1.Allmän inriktning -- förutsättningar för jämställdhetI motion A816 av m.fl. (m) framförs att kampen förjämställdhet också är kampen för att erkänna individuellaskillnader. Alla kvinnor och män måste utvecklas efter sina egnaförutsättningar. Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigteftersom det tar tid att förändra attityder. Det kräver insatserinom många delar av samhället och av många individer. Densortens påverkan uppnås inte genom politiska beslut och lagarutan enbart genom att enskilda känner ett personligt, praktisktoch moraliskt ansvar. Det politiska arbetet med jämställdhetmåste nu inriktas på att göra förändringar inom olika politiskaområden som främjar förutsättningarna för jämställdhet.Som framhållits med anledning av liknande motioner vid fleratidigare tillfällen har utskottet ingen annan uppfattning änmotionärerna i fråga om behovet av ett långsiktigtjämställdhetsarbete som griper in i en rad skildasamhällsområden och som också kräver insatser av enskildamänniskor. Förutsättningarna för jämställdhet skapas, såsommotionärerna framhåller, genom de politiska besluten i fråga omekonomi, arbetsmarknad, utbildning, familj etc. Det är därförglädjande att insikten ökat om betydelsen av att på skildasakområden belysa både kvinnors och mäns villkor. Detta äremellertid inte tillräckligt. Det krävs nämligen ocksåopinionsbildande insatser från samhällets sida som mera direktsyftar till attitydförändringar och andra förändringar.Utskottet ser därför positivt på det arbete som bedrivs inomregeringskansliets ram i form av projektverksamhet och liknande.Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte att motionA816 i denna del bör föranleda något initiativ från riksdagenssida.I motion A802 av m.fl. (fp) anförs omriktlinjerna för jämställdhetsarbetet att det avgörande i enny offensiv för jämställdhet måste vara att göra jämställdhetentill en mansfråga lika mycket som en kvinnofråga. En nyckel föratt engagera männen är deras roll som pappor. Männen måsteuppmuntras att utnyttja de olika formerna av föräldraledighet.Det krävs arbetsgivare som inser att det är utvecklande för allaatt ta hand om barn, en erfarenhet som i många sammanhang kanvara en merit också i arbetslivet.Utskottet anser att ett jämställt samhälle förutsätter attmännen tar större del i ansvaret för hem och barn. Det handlarinte bara om det som tar upp i sin motion -- att detär utvecklande för mannen och kan vara av värde i arbetslivet.Ett ökat engagemang från männens sida kan också bidra till enökad förståelse mellan kvinnor och män och ett närmande mellankvinnovärld och mansvärld. I samverkan mellan social- ochcivildepartementen görs informationssatsningarför att öka männens uttag av föräldraledighet. bör dennasatsning, "Pappa kom hem", kunna bidra till att andelen män somutnyttjar möjligheterna till sammanhängande ledighet ökar. Densenaste statistiken visar också att andelen fäder som till någondel utnyttjar föräldraförsäkringen ökat klart sedan mitten av1980-talet. Nämnas bör också idégruppen för mansrollsfrågor somgenom sin opinionsbildande verksamhet har en viktig roll attspela. Med hänvisning till det anförda bör motion A802 inteföranleda något initiativ från sida i denna del.I kommittémotion A815 understryks vikten av att detpolitiska arbetet och den offentliga verksamheten inte bedrivspå ett sådant sätt att endast ett fåtal har möjligheter attdelta. Koncentrationspolitiken måste brytas för attjämställdhet skall uppnås. Regional balans och samhällsplaneringhar stor betydelse för jämställdhet och ökadkvinnosysselsättning. Jämställdhetsarbetets fortsatta inriktningmåste enligt motionärerna vara att både kvinnors och mänsvärderingar och erfarenheter får komma till uttryck i arbetet påskilda samhällsområden. Det ger ett breddat och bättre underlagför ställningstaganden och beslutsfattande, och det kan ge detpolitiska och fackliga arbetet nya infallsvinklar ochdimensioner och även på andra sätt bidra till ett mänskligaresamhälle. Strävandena att skapa likvärdiga ekonomiska ochsociala villkor för alla ställer krav på att var och en ärberedd och ser som sin skyldighet att ta sin del avföräldraansvar, personlig service och ett fungerande familjeliv.Parallellt med politiska, ekonomiska och sociala reformer måsteett långsiktigt arbete bedrivas genom opinionsbildning,information och ökad kunskapsspridning.Utskottet kan konstatera att steg har tagits i de avregeringen framlagda och av godkändaförslagen rörande regionalpolitik för 90-talet (prop.1989/90:76,AU13) för att främja kvinnors villkor på landsbygden. Det harunderstrukits att de regionalpolitiska målen uttrycker enjämlikhetsuppfattning som också innefattar jämställdhet. Därtillhar glesbygdsdelegationen antagit ett särskilthandlingsprogram för kvinnor på landsbygd. Vidare harjämställdhetsministern beslutat om en glesbygdssatsning inomramen för de medel ur allmänna arvsfonden till fostran avungdom som Barn- och skall fördela. kommer att anslås främst till projekt inriktade på flickorssituation i glesbygd. Flickors egna aktiviteter, behov och ideérskall vara utgångspunkten för sådana projekt. Insatser görssåledes på bred front på det område som kommittémotionvill fästa uppmärksamheten på. Utskottet återkommer senare idetta betänkande till den särskilda frågan om kvinnligtföretagande. När det mer generellt gäller den fortsattainriktningen på jämställdhetsarbetet konstaterar utskottet --liksom tidigare när dessa frågor behandlats -- att det råder enbred politisk enighet om jämställdhetsmålen men, på vissaområden, delade meningar om medlen. Utskottet instämmer i storadelar med motionen hur det fortsatta arbetet skall bedrivas. Detär förutom direkt opinionsbildning fråga om kontinuerligainsatser på en rad skilda politikområden. Motionen i nu berördadelar bör därför inte föranleda några ytterligare initiativ frånriksdagens sida.I motion A811 av m.fl. (s) efterlyses en radåtgärder för att stärka kvinnors ställning. Vad som krävs ärenligt motionärerna bl.a. att rätten till barnomsorg läggs fasti lag, att fadern vid fullt utbyggd föräldraförsäkringgaranteras tre månaders försäkring, sex- ochsamlevnadsutbildning för värnpliktiga, insatser mot prostitutionsamt utbildning inom området kvinnoförtryck för personal inomsjukvården, polisen, domstolarna, , kriminalvårdenm.m. Motionärerna yrkar ett tillkännagivande om detta.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att en välfungerande barnomsorg är en viktig förutsättning för kvinnorsyrkesarbete liksom att föräldraförsäkringen är nödvändig förföräldrarnas förvärvsarbete. Frågor om barnomsorg ochföräldraförsäkring ligger emellertid utanförarbetsmarknadsutskottets beredningsområde. När det gäller sex-och samlevnadsutbildning för värnpliktiga noterar utskottet attförsvarsutskottet i sitt betänkande 1989/90:FöU7behandlat motionsyrkanden om detta. Försvarsutskottetkonstaterade att könsrollsfrågor och därmed sammanhängandeattitydpåverkan ingår i den militära ledarskapsutbildningen. Närdet gäller dessa frågor som ämne under grundutbildningen förvärnpliktiga hänvisade försvarsutskottet bl.a. till uttalandenav försvarsministern i budgetpropositionen om angelägenheten avutbildning i jämställdhet och samlevnad. Försvarsutskottetförutsatte att dessa uttalanden tillsammans med vissautbildningsinitiativ som förekommit skulle leda till de effektersom motionären efterlyste. Beträffande motionen i övrigt kannoteras att frågor om våld mot kvinnor -- till vilket utskottetåterkommer senare i detta betänkande -- övervägsinom en av regeringen tillsatt arbetsgrupp med företrädare förcivil-, justitie- och socialdepartementen. Med hänsyn till detanförda bör motionen A811 i nu berörd del inte föranleda någonytterligare åtgärd från sida.Kvinnor och ekonomiTvå vpk-motioner, A291 och A809, gäller kvinnor ochekonomi. Kvinnorna har praktiskt taget ingen politisk makt omman jämför med män, säger motionärerna. Trots att de genom sinökade förvärvsfrekvens räddat hushållens standard under 80-talethar kvinnorna de lägsta lönerna, de tyngsta jobben och de sämstaarbetstiderna. Därför kommer främst kvinnorna att drabbas av denökande utslagningen i arbetslivet. Den nuvarande ekonomiskautvecklingen är ett direkt hot mot kvinnorna. Merparten av demkommer att förlora på skatteomläggningen, eftersom de flesta harlåga löner även vid heltidsarbete. Det är inte marginalskatternasom avgör om kvinnor kan arbeta mer utan sådant som möjlighetenatt få barnomsorg, tillgången på arbetstillfällen, möjlighetenatt åka kollektivt och inte minst männens beredskap att tastörre del av ansvaret för barnen och hushållet. Vad kvinnorkräver är i stället sex timmars arbetsdag med fulllönekompensation. Det behövs ett kvinnopolitiskt perspektiv påekonomin. I motion A809 begär partiet en utredning om desamhällsekonomiska konsekvenserna av bristen på jämställdhet isamhället.Med anledning av motionsyrkandena vill utskottet anföraföljande. Kvinnor och ekonomi har ägnats ökaduppmärksamhet från statsmakternas sida. Området utgör ett av defem huvudområdena i den förut nämnda handlingsplanen förjämställdhet. Enligt vad utskottet inhämtat skall arbetet pådetta område förstärkas somhandlingsplanen gäller. Det kan vidare nämnas att det numeragörs en årlig redovisning i budgetpropositionen av hur vissaekonomiska resurser fördelas mellan kvinnor och män.Långtidsutredningen har ägnat en särskild bilaga åtkvinnors roll i ekonomin. Till detta kommer att en särskildgrupp skall följa upp och analysera skattereformen och desseffekter för kvinnor resp. män. På anförda grunder bör de nubehandlade motionerna A291 och A809 avslås i berörda delar.ArbetsmarknadArbetsmarknaden fortsätter att vara könsuppdelad. Kvinnor ochmän arbetar fortfarande i stor utsträckning inom olika branscheroch yrkesområden och de har olika villkor. Flera motionsyrkandentar sikte på olika förhållanden i arbetslivet frånjämställdhetssynpunkt. Det gäller bl.a. krav på ändringar ijämställdhetslagen, lönefrågor, föräldraledighet, arbetstid ocharbetsorganisation.JämställdhetslagenLagen om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet harvarit i tillämpning . tillsatte regeringenen särskild utredare med uppdrag att göra en utvärdering avlagen och föreslå de förändringar som utvärderingen påkalladeför att göra lagen mer verksam och ändamålsenlig. Utredningen,som kallat sig jämställdhetsutredningen, har tilljämställdhetsministern överlämnat sitt betänkande (SOU 1990:41)med jämställdhetslagen -- utvärdering och förslag. Efterremissbehandling bereds ärendet iregeringskansliet. En proposition i ämnet skall enligt vadutskottet under hand har inhämtat avlämnas i början av 1991.Folkpartiet framför i motion A802 synpunkter påutvärderingen av jämställdhetslagen. Partiet ser lagen somett viktigt instrument i arbetet med att motverka diskrimineringoch främja jämställdhet på arbetsplatserna. I motionen erinrasom de frågor som bör beaktas; möjligheten för den diskrimineradeatt få den tjänst som hon eller han gått miste om, skyddet motsexuella trakasserier och mot trakasserier av den som gjortanmälan om diskriminering, definitionen av vad som skall ansessom könsdiskriminering, beviskravet, sanktionsregler i fråga omrätten att ta del av uppgifter från arbetsgivaren samtdomstolens sammansättning i jämställdhetstvister. När det gällerregeln i 6 § om arbetsgivarens aktiva åtgärder för jämställdhetanser att lagens bestämmelser har förfuskats. Påmånga avtalsområden har nämligen kollektivavtal träffats, vilketinnebär att JämO inte kan kräva några aktiva åtgärder avarbetsgivaren. Möjligheten för de centrala parterna att avtalabort 6 § bör upphävas, enligt motionärerna.I motion A724 av m.fl. (vpk) ställs bl.a. följandekrav på förändringar i jämställdhetslagen. Skydd bör införasför den som utnyttjat sina lagliga rättigheter. Annars finnsrisk att den som diskriminerats inte vågar använda sig av lagen.Vid brott mot 3 § genom utebliven anställning eller befordranbör rätt till ekonomiskt skadestånd införas. Det ideellaskadestånd som finns som enda sanktion har inte entillräcklig preventiv effekt. Vid könsdiskriminerande ledningeller fördelning av arbetet enligt 4 § skall det inte behövakrävas att behandlingen är "uppenbart" oförmånlig. Ett sådantrekvisit gör det mycket svårt att praktiskt användabestämmelsen.Utskottet utgår från att samtliga de frågor om förändringar ilagen som berörs i de nu behandlade motionerna kommer attövervägas i samband med den nyssnämnda beredningen avjämställdhetsutredningens betänkande. Regeringensställningstaganden till utredningens förslag och remissyttrandendäröver bör avvaktas. Utskottet avstyrker på den grundenmotionerna A724 och A802 i de berörda delarna.I motion A724 framställs även krav pålagstiftning med förbud mot alla sexuella trakasserier.Lagens skydd är otillräckligt, menar motionärerna. I tvåenskilda motioner, A804 av och (båda s) resp. A814 av (), framställsmotsvarande krav. S-motionärerna menar att lagstiftning krävsförutom insatser på forsknings- och informationsområdet. AlfWennerfors hänvisar till ett fall ur verkligheten somaktualiserar frågan om vilket stöd en av sexuella trakasseriereller övergrepp drabbad anställd har i lagstiftningen. Enligtmotionären är det angeläget att så snart som möjligterhåller ett regeringsförslag i ämnet.I det nyssnämnda betänkandet av jämställdhetsutredningenföreslås en skadeståndssanktionerad bestämmelse till skydd motsexuella trakasserier av en arbetstagare eller arbetssökande.Frågan om lagstiftning övervägs alltså iregeringskansliet. Enligt utskottets mening finns därför inteanledning för att nu ta ställning till frågan.Motionerna A724, i berörd del, samt A804 och A814 avstyrkssåledes.Utskottet återkommer i det följande till ytterligaremotionsyrkanden med krav på förändringar i jämställdhetslagen.AnställningI motion A807 av och (båda fp)påtalas att könssegregationen vid nyanställningar fortsättertrots att samhället på olika sätt stöder flickor som valtteknisk utbildning. De gamla argumenten mot att anställa kvinnorfinns kvar, trots lag och avtal och trots efterfrågan påarbetskraft.