bet · GE01UbU1 · 1990-11-06 00:00:00 — I SÖs sammanfattande redovisning avgranskningen av skola och vuxenutbildning /89 (R89:45/Rapporter--planering, uppföljning, utvärdering) har SÖ i sina slutsatserpåtalat att bl.a. ämnet bild kräver en annan läromedelsuppsättning än de flestaandra skolämnen och att elevers skapande verksamhet innebär att materialförbrukas och behöver förnyas. SÖ vill uppmärksamma kommunerna på behovet avanslag för material i bl.a. ämnet bild. I SÖs anslagsframställning /91 resp. 1991/92 redovisas bl.a. det utvecklingsarbete inombildämnet som pågår. Däri framkommer även SÖs syn på bildensoch olika bildmediers roll i människors liv. SÖ har bedömt det som angelägetatt göra en översyn av kursplanen för ämnet bild och har inlett ettförberedande arbete.När det gäller UHÄs syn på bildämnets roll i lärarutbildningen vill utskottethänvisa till utbildningsplanen för grundskollärarlinjen (fastställd1988-05-31), i vilken det under avsnittet Mål, karaktär och allmän inriktningslås fast följande.Utbildningen skall stärka de studerandes kunskaper om den egna kulturen såatt de kan se sin egen kultur i förhållande till andra. De studerande skall somlärare föra vårt kulturarv vidare. Utbildningen skall stimulera till enfortlöpande kontakt med kulturell verksamhet och vilja att medverka i skolansdel av samhällets insatser på kulturområdet för att på så sätt bidra till attförverkliga samhällets kulturpolitiska mål. För den blivande läraren är detnödvändigt att utveckla förmågan att använda uttrycksmedlen ord, ljud, bild,form, rörelse och drama för att skapa en god barn- och ungdomskultur.Utskottet erinrar om högskoleförordningens bestämmelser om att det för enallmän utbildningslinje skall finnas en lokal utbildningsplan vid varjeläroanstalt som anordnar linjen och att denna utbildningsplan fastställs avlinjenämnden (3 kap. 13--15 §§ högskoleförordningen). För kurs som ingår iallmän utbildningslinje vid en läroanstalt skall vidare finnas en kursplan, somlikaså fastställs av linjenämnden (3 kap. 20--22 §§ högskoleförordningen).Utskottet vill slutligen erinra om den kommande översynen av läroplanen förgrundskolan som aviseras i proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1989/90:Ub244, 1989/90:Ub265,1989/90:Ub317 yrkandena 28 och 29 (båda delvis), 1989/90:Ub329 yrkande 1 delvisoch 1989/90:Ub804 yrkande 10 delvis.I ett antal motioner behandlas ämnet religionskunskap och undervisningen ietik.I motionerna 1989/90:Ub242 (m) yrkandena 1 och 2 samt 1989/90:Ub319 (m)yrkande 1 anförs att det kristna inslaget i såväl skolans undervisning i ämnetreligionskunskap som lärarutbildningen och fortbildningen av lärare börförstärkas. I den sistnämnda motionen framförs förslag om skärptaförkunskapskrav för lärare i ämnet religionskunskap (yrkande 2) och enförbättrad fortbildning för lärare i religionskunskap (yrkande 3).Behovet av etiska levnadsregler i skolans läroplan och i förskolanspedagogiska program understryks i motion 1989/90:Ub815 (fp) yrkande 1. Förgrundskolans del begär motionärerna en översyn av läromedlen i etik och moral(yrkande 2) och av undervisningen (yrkande 3). Vidare begärs översyn avlärarnas fortbildning och fortbildningsmedlen på området (yrkande 4) och av dengrundläggande utbildningen av lärare, förskollärare och fritidspedagoger närdet gäller etik och moral (yrkande 5). I motion 1989/90:U824 (c) begärsåtgärder för att i olika utbildningssammanhang föra in undervisning i etiskafrågeställningar. Motion 1989/90:Ub272 (m) behandlar narkotikamissbruket.Enligt motionärerna bör vi satsa på undervisning i skolorna omdroger. Ett sådan ämne skulle man eventuellt kunna kalla etik.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande.När det gäller ämnet religionskunskap har utskottet tidigare undermandatperioden behandlat likalydande motionsyrkanden. Utskottet erinrar bl.a.om sitt betänkande 1988/89:UbU2 (s. 6--8), i vilket utskottet hänvisade tillvissa länsskolnämnders uppdrag att granska undervisningen i orienteringsämnenai inom ramen för den nationella utvärderingen. SÖ har i sin rapport(Granskningen av skola och vuxenutbildning /89, R 89:45Rapporter--planering, uppföljning, utvärdering) bl.a. pekat på att ämnetgeografi på mellanstadiet fått oproportionerligt mycket tid på bekostnad avandra ämnen. I synnerhet har detta gällt ämnet religionskunskap. Utskotteterinrar ånyo om bestämmelserna i läroplanen för i vad gällerantalet lektioner i religionskunskap. Utskottet utgår från att skolorna följergällande bestämmelser och att skolmyndigheterna i sin tillsyn av skolväsendet ifortsättningen ser till att ämnet religionskunskap får sin berättigade andel avdet totala timtalet för orienteringsämnena.När det gäller undervisningen i etik har likartade yrkanden behandlats avutskottet under de fyra senaste riksmötena (UbU 1986/87:2 s. 8--9, UbU1987/88:4 s. 4, 1988/89:UbU2 s. 7 och 1989/90:UbU1 s. 15). I den nu gällandeläroplanen för står under rubriken bl.a. följande (s.17--19):Skolan skall fostra. Det innebär att skolan aktivt och medvetet skall påverkaoch stimulera barn och ungdomar att vilja omfatta vår demokratis grundläggandevärderingar och låta dessa komma till uttryck i praktisk, vardaglig handling.Skolan skall därför utveckla sådana egenskaper hos eleverna som kan bära uppoch förstärka demokratins principer om tolerans, samverkan och likaberättigandemellan människorna. Att väcka respekt för sanning och rätt, för människansegenvärde, för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten till personligintegritet är en huvuduppgift för skolan.Detta innebär bl.a. att skolan skall fostra eleverna till insikt om att ingenmänniska får utsättas för förtryck och att ingen med problem och svårigheterfår lämnas åt sitt öde. Var och en har ett ansvar för att försöka minska andramänniskors smärta, lidande och förnedring.-- -- --Skolan skall söka grundlägga solidaritet med eftersatta grupper inom och utomlandet. Den skall aktivt verka för att invandrarna i vårt land innefattas isamhällsgemenskapen. Den skall också grundlägga en vilja att söka fredligalösningar av konflikter. Det betyder att skolan skall sträva efter att geeleverna en förmåga att leva sig in i och förstå hur andra människor har detoch en vilja att handla med också deras bästa för ögonen.-- -- --Barn måste få bearbeta moraliska problem och normkonflikter och även taansvar för att lösa sådana problem i konkreta vardagssituationer. I våragemensamma, grundläggande värderingar ryms många problem och konflikter.Kollisioner mellan mål och verklighet bör inte döljas bakom utslätandeformuleringar. Frågor om konflikter, deras orsaker och lösningar skall lyftasfram i samtal och diskussioner i många sammanhang. Skolan skall aktivt påverkabarnen att ta ställning i dessa frågor.I den nu gällande läroplanen för gymnasieskolan föreskrivs också (avsnittetMål och riktlinjer, Lgy 70 s. 22) att eleverna måste bli fullt medvetna ominnebörden av begrepp som rättvisa, ärlighet, hänsyn, tolerans och solidaritetsamt konsekvenserna av brott mot lagar och föreskrifter. Etik är vidare enviktig del av ämnet religionskunskap både i och gymnasieskolan,vilket utskottet tidigare har påpekat. Utskottet finner detsjälvklart att den etiska fostran och undervisningen i etik kommmer atttillmätas minst lika stor vikt i den översyn av läroplanerna för ,gymnasieskolan och vuxenutbildningen som aviseras i proposition 1990/91:18 (s.24) som den tillmäts i de nuvarande läroplanerna. Det ingår i den statligaskoladministrationens tillsynsansvar att uppmärksamma hur skolan förverkligarläroplanerna i viktiga avseenden, till vilka den etiska fostran självklart hör.Utskottet förutsätter att berörd tillsynsmyndighet vid behov påtalar bristeroch föreslår de åtgärder som kan vara påkallade.Socialstyrelsen har fastställt ett pedagogiskt program för förskolan i formav allmänna råd (Allmänna råd från 1987:3). Enligt utskottetsmening ger detta program uttryck för vilja att fostra barnen i samma riktningsom förespråkas i motion 1989/90:Ub815.Ett läromedel som täcker väsentliga delar av ett ämne, en ämnesgrupp ellerett kursmoment enligt gällande läroplan och är ägnat att ge fasthet ochsammanhang i studierna skall fastställas som basläromedel. förläromedel ansvarar för fastställandet och skall, om det är fråga om läromedel isamhällsorienterande ämnen (till vilka religionskunskap hör), förefastställandet granska om läromedlet behandlar sitt ämnesområde på ett sakligtoch allsidigt sätt och även i övrigt stämmer överens med mål och riktlinjer iläroplanen. Om väsentliga moment i ett ämne är utelämnade brukar detta påtalasav institutets granskare. Utskottet förutsätter att eventuella brister hosläromedlen i religionskunskap -- t.ex. om etikmomenten är utelämnade -- blirpåtalade genom denna granskning och avhjälps innan läromedlen blir fastställdasom basläromedel.Grundutbildningen av lärare styrs, som tidigare nämnts, bl.a. av centralautbildningsplaner fastställda av universitets- och högskoleämbetet. Dencentrala utbildningsplanen för grundskollärarlinjen, som är relaterad till dennuvarande läroplanen för , föreskriver att utbildningen skall görade studerande medvetna om skolans fostrande uppgifter, varför etiska ochmoraliska frågor bör få en central plats. Enligt vad utskottet erfaritomarbetas de centrala utbildningsplanerna för förskollärar- ochfritidspedagoglinjerna. Utskottet utgår från att detta sker med beaktande bl.a.av det pedagogiska program som finns fastställt för förskolan.I det tioåriga fortbildningsprogram för lärare, som riksdagenantog riktlinjer för vid 1987/(UbU 1987/88:12 s. 10--13, rskr.203), är för högstadielärarnas del ämnesinriktad fortbildning isamhällsorienterande ämnen ett prioriterat område. Många lärare, som undervisari samhällsorienterande ämnen, saknar utbildning i religionskunskap, en bristsom de därmed får möjlighet att avhjälpa. Det är enligt utskottets meningangeläget att alla lärare som undervisar i religionskunskap har adekvatutbildning för detta. Även i den fortbildning som skall utveckla den allmännaoch specialpedagogiska kompetensen hos alla lärare i bör enligtutskottets mening den etiska fostran kunna behandlas.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1989/90:Ub242, 1989/90:Ub272, 1989/90:Ub319, 1989/90:Ub815 och1989/90:Ub824 delvis.I fem motioner, nämligen 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 4 delvis, 1989/90:Ub310(c) yrkande 17 delvis, 1989/90:Ub256 (s) delvis, 1989/90:Ub320 (m) och1989/90:Ub330 (s) delvis, finns förslag om en allmän förstärkning ochförbättring av miljöundervisningen i . I motionerna1989/90:Ub804 och 1989/90:Ub330 föreslås att miljökunskap införs som ettobligatoriskt ämne.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Regeringen har budgetproposition (prop. 1987/88:100 bil. 10)ingående behandlat undervisningen i miljöfrågor såväl i ,gymnasieskolan och inom vuxenutbildning som i grundläggandehögskoleutbildning. Även budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil.10) togs miljöundervisningen i skolan upp (s. 30 f). Föredragande statsrådethänvisade bl.a. till den för och miljö- ochenergidepartementet gemensamma arbetsgrupp, som lagt fram ett förslag tillhandlingsprogram för miljöundervisningen i bl.a. grundskolan.Utskottet vill slutligen hänvisa till proposition 1990/91:18 om ansvaret förskolan. Frågan om respekt för vår gemensamma miljö upptas i förslaget till nyskollag (1 kap. 2 §). Föredragande statsrådet anför vidare i detta sammanhangatt frågor som rör vårt förhållande till miljön skall tas upp i kursplanernaför olika ämnen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1989/90:Ub256 delvis, 1989/90:Ub310 yrkande 17 delvis,1989/90:Ub320, 1989/90:Ub330 delvis och 1989/90:Ub804 yrkande 4 delvis.I motion 1989/90:Ub209 (fp) begärs att SÖ får i uppdrag att se överinnehållet i maskinskrivning i (yrkande 1). Vidare föreslås attbeteckningen maskinskrivning ändras till ord- och textbehandling (yrkande 2).Utskottet behandlade liknande yrkanden i betänkandet 1988/89:UbU2 (s. Utskottet har erfarit att SÖ utarbetat ett servicematerial (S 89:16) Attskriva med skrivmaskin och dator. Mot denna bakgrund finner utskottet attmotionärernas yrkanden i stort är tillgodosedda, varför motion 1989/90:Ub209avstyrks.Undervisningen i massmediekunskap tas upp i två motioner. Enligt motion1989/90:Ub239 (s) bör kursplanen för ämnet bild ses över med anledning av attmassmediekunskap försvunnit som särskilt huvudmoment i kursplanen för svenska,vilken ändrades . I motion 1989/90:Ub333 (mp) pekas på vikten av attbarn och ungdomar får utbildning i massmediekunskap, så att de kan genomskådabudskapen och lär sig att leva inom de gränser som naturen sätter.Utskottet konstaterar att massmediekunskap enligt läroplanen för grundskolaningår i ämnet samhällskunskap. I den nya kursplanen för svenska ingår underhuvudmomentet Språkorientering bl.a. studier av språk som verktyg förinformation och påverkan, t.ex. i massmedier och reklam. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1989/90:Ub239och 1989/90:Ub333.I motion 1989/90:Ub203 (c) yrkande 11 föreslås att hos regeringenbegär ett program för att på ett systematiskt sätt ta till varainvandrarelevernas språkkunskaper i samhället.Utskottet vill erinra om att SÖ på uppdrag av regeringen utarbetat etthandlingsprogram för skolans internationalisering (SÖs anslagsframställning /90, del I, sammanfattning s. 38--52). Förutom att lägga framkonkreta förslag med utgångspunkt i läroplanerna för att stärka skolansinternationalisering och öka den internationella inriktningen i olika ämnen ochämnesgrupper har SÖ gjort en översiktlig kartläggning av verksamheter avinternationaliserande karaktär inom skolans ram under senare år.I 1989 års budgetproposition (prop. 1988/89:100, bil. 10, s. 35--38)behandlades internationaliseringen av ungdomsskolan på grundval av SÖshandlingsprogram. Föredragande statsrådet konstaterade bl.a. att i dagär ett mångkulturellt samhälle och att praktiskt taget alla lärare kommer ikontakt med elever som är invandrare eller har invandrarbakgrund. Detta kräver,fortsatte föredragande statsrådet, insikt om och förståelse för invandrarnasursprungsländer. För arbetet med internationalisering är det därför viktigt attse invandrareleverna som en tillgång. Föredragande statsrådet uttryckte vidaresin tillfredsställelse över att man på bl.a. statens invandrarverks initiativstartat försök för att pröva hur invandrarelever kan medverka i undervisningenmed de erfarenheter de bär med sig.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1989/90:Ub203 yrkande 11. Utskottet utgår från att frågor omungdomsskolans internationalisering och därmed också invandrarelevernasspråkkunskaper kommer att beröras i det fortsatta reformarbetet när det gällergrundskolan och gymnasieskolan.I motion 1989/90:Ub328 (vpk) framförs förslag om en utökning av pedagogiskutvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever. Enligt motionärerna börytterligare kommuner utöver de 14 kommuner som medverkat få delta iutvecklingsverksamheten.Utskottet hänvisar till förordningen (SÖ-FS 1986:7) om pedagogiskutvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever. () beslutarom de närmare villkoren för och omfattningen av utvecklingsverksamheten.Regeringen har i proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan lagt framförslag om ett förändrat statsbidragssystem för skolan. kommer inomkort att ta ställning till regeringens förslag. Mot denna bakgrund finnerutskottet ingen anledning att föreslå att vidta någon särskild åtgärdi detta ärende, varför motion 1989/90:Ub328 avstyrks.I motion 1989/90:Ub331 (s) yrkande 1 begärs att försöksverksamheten medfinska gymnasielinjer i skall permanentas.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Försöksverksamhet med en finskspråkig utbildning i gymnasieskolan i pågått och har utvärderats av i (Elever som deltagit i finskspråkigutbildning i gymnasieskolan i . En utvärderingsrapport tillskolöverstyrelsen, 1989:84). Enligt rapporten har den finskspråkigautbildningen stärkt elevernas självförtroende och deras finska identitet samtökat kunskaperna i finska och svenska. En stor del av eleverna har gått vidaretill högre utbildning. Ett stort antal av eleverna anser att de haft nytta avtvåspråkighet i utbildning och arbete. Med hänvisning till att undervåren 1991 kommer att behandla förslag om gymnasieskolans förändring finnerutskottet ingen anledning att föreslå att nu vidta någon särskildåtgärd i den aktualiserade frågan, varför motion 1989/90:Ub331 yrkande 1avstyrks.I motion 1989/90:U425 (vpk) yrkande 11 om fredspolitiken inför 1990-taletföreslås att skolans resurser för att genomföra läroplanens intentionerbeträffande fredsfostran skall förstärkas.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.SÖ har som redovisats på regeringens uppdrag utarbetat etthandlingsprogram för skolans internationalisering. /89utgår särskilda statliga medel för fredsundervisningen i skolan. Bl.a. utgårstöd till pilotprojekt för att utveckla metoder för undervisning iinternationell förståelse och fredsfrågor. Under innevarande budgetår uppgår destatliga medlen för insatser inom undervisning för internationell förståelsetill 1 250 000 kr.Utskottet finner ingen anledning att föreslå att nu göra någotuttalande i denna fråga, varför motion 1989/90:U425 yrkande 11 avstyrks.I motion 1989/90:Ub240 (s) begärs ett uttalande av för attunderstryka vikten av ett utökat och fördjupat nordiskt stoff i skolansläromedel.Riksdagen har vid många tillfällen uttalat sig om vikten av det nordiskasamarbetet, bl.a. vid föregående om nordiskt samarbete inomforskningen (1989/90:UU20, rskr. Utskottet har inhämtat att det ifebruari 1991 planeras en konferens i i regi för attinitiera bättre läromedel när det gäller . Frågan huruvida kunskaper omNorden bör ges en mer framträdande plats än i skolans undervisning påskilda stadier får övervägas i det förestående arbetet med översyn avläroplanerna för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Det ärdäremot enligt utskottets mening inte sak att ge direkta anvisningarom läromedlens utformning. Den ordning som finns för granskning av omläromedlen motsvarar läroplanerna bör användas också när det gäller frågan omnordiskt stoff.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1989/90:Ub240.Motion 1989/90:Ub251 (c) tar upp frågor om kultur i skolan. Enligtyrkande 1 bör läroplanerna ses över i syfte att utveckla skolanskulturuppgifter. I yrkande 2 begärs en utvärdering av användningen av desärskilda medlen för kulturverksamhet i skolorna. Vidare bör i princip minst enkulturdag per läsår anordnas på alla stadier på samma sätt som man ordnarfriluftsdagar (yrkande 3).Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande.I proposition 1990/91:18 som kommer att behandlas av senare underdetta föreslås en genomgripande omdaning av statsbidragssystemet.Utskottet anser mot denna bakgrund inte att någon särskild utvärdering avstimulansbidraget för kultur i skolan är påkallad.Den möjlighet som med dagens regler finns att i stället för en av deföreskrivna friluftsdagarna anordna en kulturdag är enligt utskottets liksommotionärernas mening värdefull och bör tas till vara. Eftersom möjlighetenredan finns är något uttalande av enligt utskottets mening intebehövligt.I proposition 1990/91:18 aviserar regeringen sin avsikt att under våren 1991återkomma till frågan om läroplanerna för och gymnasieskolan.Utskottet anser därför inte att nu behöver göra något uttalande omöversyn av läroplanerna.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1989/90:Ub251.I motion 1989/90:Ub203 (c) yrkande 2 betonas vikten av en merindividualiserad undervisning, ett förändrat arbetssätt och ett utökatelevinflytande och medansvar i skolan.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Riksdagen behandlade under /89 ett stort antal frågor omskolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. Bl.a.behandlades frågor om elevers och föräldrars inflytande i skolan (bet. s.29--33). har vidare fattat beslut (prop. 1989/90:61, bet. UbU28,rskr. 240) om elevmedverkan i arbetsmiljöarbetet. När det gäller motionärernasförslag om ett förändrat arbetssätt i som förutsättning för ettökat elevinflytande hänvisar utskottet till den av regeringen aviseradeöversynen av läroplanen för och till regeringens förslag iproposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan när det gäller grundläggande måloch riktlinjer för skolan.Utskottet finner det med hänvisning till det anförda inte påkallat attriksdagen nu gör något särskilt uttalande med anledning av motion 1989/90:Ub203yrkande 2, varför den avstyrks.Enligt motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 3 bör försök göras med praktikår igrundskolan i årskurs 8 eller årskurs 9. Syftet är att eleverna underhandledning skall få ansvara för, planera och sköta viss samhällsservice.Enligt utskottets uppfattning finns det goda möjligheter föreleverna i att bl.a. genom den praktiska arbetslivsorienteringenfå kontakt med samhället utanför skolan. SÖ har redovisat en kartläggning ochanalys av skola--arbetslivsfrågorna (Skolans arbetslivskontakter. R 90:1/Rapporter--planering, uppföljning, utvärdering).Med hänvisning till dels SÖs utvecklingsarbete, dels aviserad läroplansöversynfinner utskottet ingen anledning att föreslå att vidta någon särskildåtgärd i denna fråga, varför motion 1989/90:Ub804 yrkande 3 avstyrks.Frågan om särskild undervisning på sjukhus tas upp i motion 1989/90:Ub220(fp) yrkande 2. Enligt motionärerna är det av stor betydelse att dennaundervisning fungerar bra speciellt för de elever som ofta måste vårdas påsjukhus. Statsmakterna bör enligt motionärerna göra en översyn avundervisningen på sjukhus.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.På uppdrag av regeringen har SÖ gjort en översyn av den särskildaundervisningen på sjukhus och avgivit en rapport tillregeringen (Undervisning av barn och ungdomar på sjukhus och på skolor knutnatill barnpsykiatriska avdelningar eller kliniker). SÖ konstaterar att densärskilda undervisningen på sjukhus i stort fungerar bra men att vissa bristerföreligger när det gäller undervisning för vissa elever på specialavdelningarm.m. samt elever i gymnasieskolan. Enligt vad utskottet erfarit har SÖ vidtagitvissa åtgärder för att informera berörda om undervisningen på sjukhus. SÖkommer vidare att följa upp påtalade brister. Mot denna bakgrund finnerutskottet att motionärernas yrkande i stort är tillgodosett, varför motion1989/90:Ub220 yrkande 2 avstyrks.Enligt motion 1989/90:Ub804 (mp) yrkande 6 bör elever med handikapp imöjligaste mån integreras i den vanliga skolan.Utskottet hänvisar till behandling av proposition 1983/84:27 omåtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m.m. (UbU1983/84:8, rskr. Det är betydelsefullt, framhölls det i sammanhanget, attde handikappade eleverna ges möjlighet till delaktighet i samhället i stort.Därmed avsågs även skolan.Utskottet finner att motionärernas yrkande är tillgodosett, varför motion1989/90:Ub804 yrkande 6 avstyrks.I motionerna 1989/90:Ub801 yrkande 4 och 1989/90:Ub232 yrkande 1 (båda m)konstateras beträffande barns skolstart m.m. att och övriganordiska länder har en internationellt sett sen sådan. Motionärerna föreslåratt barn i fr.o.m. /94 skall börja skolan det år de . Enligt motionärerna leder en tidigare skolstart till en bättreutveckling för barnen när det gäller kunskaper, personlighet och social mognad.Barns mognad är dock inte knuten till en viss ålder. En tidigarelagd skolstartbör därför förenas med rätt för vårdnadshavarna att uppskjuta skolstarten försitt barn, om detta passar barnet bättre (yrkandena 14 resp. 2). Motionärernaanser vidare att lågstadiet bör vara årskurslöst och organiseras flexibelt såatt eleverna får utvecklas i sin egen takt och får tillräckligt med tid attbefästa kunskaper och färdigheter.