bet · GE01KU9 · 1990-11-15 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 14 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden som berör vissa kyrkliga frågor.Motionsyrkandena rör stat--kyrka-frågan, medlemskap i m.m. samt kyrkofonden. Utskottet har avstyrkt samtligayrkanden. I stat--kyrka-frågan föreligger tre reservationer (fp,c resp. v och mp). En reservation föreligger beträffandemedlemskap i (fp, v och mp). En reservation (m)föreligger om sammansättningen av kyrkofondens styrelse. Ettsärskilt yttrande (m) har avgetts i bl.a. stat--kyrka-frågan. 1989/90:K237 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av gällande lagstiftning förmedlemskap i trossamfund,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förtydligande avregeringsformens stadgande om positiv och negativreligionsfrihet så att därav klart framgår att även trossamfundav folkkyrkokaraktär kan finnas och fungera i landet i enlighetmed sin karaktär.1989/90:K601 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts dels om angelägenheten av att den genomför sitt uppdrag inom utsatt tid, dels omklargörande av villkoren från statens sida vid enrelationsförändring mellan staten och svenska kyrkan.1989/90:K603 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ändring avreligionsfrihetslagen,2. att hos regeringen begär ändring avmedborgarskapskungörelsen enligt de riktlinjer som angivits avjustitieombudsmannen.1989/90:K604 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attindividens egen viljeyttring skall utgöra grunden för medlemskapi ett trossamfund,2. att hos regeringen begär att initiativ tas isyfte att undanröja motsättningen mellan 2 kap. 2 §regeringsformen och religionsfrihetslagen.1989/90:K606 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attnuvarande relationer mellan kyrka och stat skall bevaras,2. att -- därest yrkande 1 avslås -- beslutar uttalaatt inga grundläggande förändringar i de nuvarande relationernamellan kyrka och stat får vidtas utan att frågan underställsmedborgarna i en allmän folkomröstning.1989/90:K623 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av vissa frågor inom kyrkofonden.1989/90:K626 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att initiativ tas syftande tillatt undanröja den påtalade motsättningen mellan 2 kap. 2 §regeringsformen och religionsfrihetslagen.1989/90:K635 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kyrkan skall skiljas från staten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att övergångsbestämmelserna -- punkt 3 i 2kap. RF -- skall upphävas, så att huvudregeln om den negativareligionsfriheten får full rättsverkan.1989/90:K638 av m.fl. (m) vari yrkas1. att antar följande förslag till lydelse av 4 §kyrkofondslagen: För kyrkofonden skall finnas en styrelse. Dennaskall bestå av en ordförande och sex andra ledamöter. Tre avledamöterna utses av regeringen. Ordföranden och treav ledamöterna utses av kyrkomötet. Dessa ledamöter väljs förkyrkomötets valperiod efter valperiodens början. Valetgäller till dess kyrkomötet förrättar nytt val under nästavalperiod. För styrelsens ledamöter skall finnas lika mångaersättare. De utses på samma sätt som ledamöterna. Stat--kyrka-fråganMotionernaEnligt motion K601 av m.fl. (fp) bör varjetrossamfund stå fritt från staten. I motionen hänvisas till atten särskild utredare, hovrättspresidenten , harsom uppdrag att närmare klargöra ekonomiska ochrättsliga förhållanden. Motionärerna accepterar att man inomsvenska kyrkan behöver detta faktamaterial innan man kan taställning till huruvida kyrkan skall ta det initiativ somstatsmakterna efterlyst för att ta upp nya förhandlingar mellanstaten och om andra relationer än dagens mellanstaten och kyrkan. Enligt motionärerna är det mycket angelägetatt utredningen genomförs inom den av regeringen fastslagnatidsramen. Nästa steg bör bli ett samtal mellan regeringen ochsvenska kyrkan, där regeringen klargör vilka villkoren är frånstatens sida för en relationsförändring. Ställningstagandenrörande den ekonomiska sidan måste göras av regeringen, gärnaefter överläggningar med riksdagspartierna, och framläggas inära anslutning till expertutredningens presentation avfaktamaterialet, för att företrädare skall kunnata ställning till en relationsförändring. Först sedan ett sådantställningstagande föreligger och sedan kyrkan haft tid attinternt debattera förutsättningarna, kan man vänta att själv skall ta det initiativ till relationsförändringarsom regeringen efterlyst när och andra ställt fråganom statens fortsatta agerande i denna fråga.Också motion K635 av Hans Leghammar m.fl. (mp) tar upp fråganom att skilja kyrkan från staten. Motionärerna begär attregeringen lägger fram förslag angåendekyrkans skiljande från staten. Kyrkan har enligt motionärernafått centrala ledningsorgan, ett demokratiskt förankratkyrkomöte och en ny stiftsorganisation som också är folkligtförankrad vilket gör att de organisatoriska förutsättningarnaför kyrkan att klara sin självständighet gentemot statsmakternaär goda (yrkande 1).I motion K606 av m.fl. (c) framhålls däremotatt det är av stort värde att den svenska folkkyrkan kan bevarasoch vidareutvecklas inom ramen för den samverkan som finnsmellan kyrka och stat. Ett brytande av dessa band med dessekonomiska och organisatoriska konsekvenser skulle allvarligtkunna skada förutsättningarna att bedriva religiös verksamhetriktad till folket i hela vårt land utan att några fördelarskulle vinnas. Ett brytande av sambandet mellan kyrka och statoch upphävande av lagstiftningen om församlingarna skulle i ettslag ta bort garantin för den demokratiska uppbyggnaden ochlekmännens nuvarande möjlighet till inflytande. En majoritet avsvenska folket vill behålla sambandet kyrka--stat. Inte hellerinom församlingar och pastorat finns enmajoritet för ett skiljande. Eftersom det emellertid iriksdagen förekommer förslag om skiljande finns det enligtmotionen anledning att på nytt aktualisera ett uttalande ombibehållet samband mellan kyrka och stat (yrkande 1). En förhela folket så stor och avgörande fråga som förändrade villkorför den svenska folkkyrkan får enligt motionärernas bestämdamening inte avgöras utan att medborgarna direkt tillfrågas omsin åsikt. Motionärerna föreslår därför att redan nufattar beslut om att inga grundläggande förändringar i detnuvarande folkkyrkosystemet får genomföras utan att medborgarnai en folkomröstning ges möjlighet att ta ställning (yrkande 2).Utskottets bedömningUtskottet har behandlat motionerrörande kyrkans skiljande från staten. Vid förra årets riksmöteavstyrktes (1989/90:KU2) bl.a. två motioner med samma innebördsom motionerna K601 och K606. Utskottet hänvisade till att enexpertutredning (C 1989:2) tillsatts med uppdrag att närmareklargöra ekonomiska och rättsliga förhållandensom underlag för en bedömning av hur de ekonomiska betingelsernakan anpassas till förändrade relationer mellan kyrkan ochstaten. Utskottet uttalade att resultatet av såväl en pågåendeutvärdering av kyrkomötesorganisationen som den nyssnämndautredningen måste avvaktas innan några nya åtgärder istat--kyrka-frågan borde övervägas. Mot samma bakgrund fannutskottet inte skäl bifalla ett motionsyrkande om ett uttalandeom oförändrade relationer mellan kyrkan och staten.Utvärderingen av kyrkomötesreformen har numera lett till vissaförslag som behandlats av kyrkomöte. Den särskildautredaren med uppdrag att närmare klargöra svenska kyrkansekonomiska och rättsliga förhållanden bör enligt direktiven(dir. 1989:6) avge sitt slutbetänkande . Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande att denna utredningbör avvaktas innan nya åtgärder i stat--kyrka-frågan övervägs.Mot denna bakgrund är det inte heller påkallat med någotuttalande från sida vare sig om relationerna mellankyrka och stat eller om folkomröstning i frågan. MotionernaK601, K635 yrkande 1 och K606 yrkandena 1 och 2 avstyrkssåledes.Medlemskapsreglerna i m.m.I motion K604 av m.fl. (s) framhålls attreligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i strider mot regeringsformens portalparagraf om demedborgliga fri- och rättigheterna. Av den anledningen harriksdagen tvingats införa en övergångsbestämmelse tillregeringsformen enligt vilka reglerna om medlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § regeringsformen. Enövergångsbestämmelse enligt motionärerna får inte permanentas.Frågan om medlemskapet i en svensk statskyrka är enligtmotionärerna ingen inomkyrklig fråga utan ett konstitutionelltproblem av stor principiell betydelse. Motionärerna kräverdärför att det omgående tas ett riksdagsinitiativ med innebördenatt individens egen viljeyttring skall utgöra grunden förmedlemskap i ett trossamfund.Också i motion K626 av m.fl. (fp) framhållsatt det borde krävas en viljeyttring för att bli medlem i etttrossamfund. Motionärerna hänvisar till att denövergångsbestämmelse till regeringsformen som medger attbestämmelserna om medlemskap skall gälla utan hinder av 2 kap. 2§ regeringsformen nu har gällt och tenderar attpermanteras, vilket inte kan vara avsikten med enövergångsbestämmelse. har enligt motionärerna allanledning att ge sin mening till känna och staten bör tainitiativ i frågan utan att avvakta den pågående utredningeninom -- en utredning som pågått ochägnat föga uppmärksamhet åt det konstitutionella problemet.Den aktuella övergångsbestämmelsen till regeringsformen tasockså upp i motion K635 av Hans Leghammar m.fl. (mp). Enligtmotionärerna är det inte längre försvarbart att ytterligareavvakta det pågående kyrkliga utredningsarbetet. I stället börden inkonsekventa utformningen av regeringsformensreligionsfrihetsregler nu reformeras. Övergångsbestämmelsen ifråga -- p. 3 till 2 kap. 2 § regeringsformen -- bör upphävas såatt huvudregeln om den negativa föreningsrätten får fullrättsverkan. I konsekvens härmed måste enligt motionärernareligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i ändras så att full harmoni uppnås mellan dessabestämmelser och 2 kap. 2 § regeringsformen (yrkande 2).Motion K237 av och (båda c) tarupp frågan om medlemskap i trossamfund. I samband med tolkningenav regeringsformens bestämmelser om den positiva och dennegativa religionsfriheten har frågan uppkommit om grundlagenger utrymme även för folkkyrkor i vårt land eller om äventillhörigheten till dessa måste vara grundad på en individuellanslutning, grundad på en viljeyttring, trots att detta stridermot samfundens karaktär. I motionen anges som exempel påtrossamfund med folkkyrkokaraktär i vårt land grekisk-ortodoxakyrkans församlingar, den romersk-katolska kyrkan och . Enligt motionärerna måste möjligheterna för trossamfundav folkyrkokaraktär att verka i vårt land ut. I ettförsta steg bör därför regeringen för redovisa vilkamöjligheter som finns för dem enligt gällande lagstiftning(yrkande 1). I ett andra steg bör regeringsformens uppenbarligenoklara stadgande om den positiva och den negativaföreningsrätten förtydligas så att det av grundlagen klartframgår att även trossamfund av folkkyrkokaraktär kan finnas ochfungera i vårt land i enlighet med sin syn, tro och ordning(yrkande 2).I motion K603 av m.fl. (fp) tas upp denbestämmelse i religionsfrihetslagen som innebär attevangelisk-lutherska trosbekännare i samband med förvärv avsvenskt medborgarskap upptas i om de inte anmäleratt de inte vill inträda i . Motionärerna hänvisartill ett JO-uttalande om att ett självständigt ställningstagandebör gälla för den som i samband med förvärv av svensktmedborgarskap önskar inträda som medlem i svenska kyrkan.Motionärerna framhåller att den nu gällande ordningen frånprincipiella utgångspunkter inte kan anses tillfredsställande.Religionsfrihetslagen och medborgarskapskungörelsen bör därförändras (yrkandena 1 och 2).BakgrundEnligt 2 kap. 2 § regeringsformen är varje medborgare gentemotdet allmänna skyddad mot tvång att tillhöra trossamfund ellerannan sammanslutning för åskådning i religiöst hänseende. Detautomatiska medlemskapet i anses inte förenligtmed denna grundlagsregel (prop. 1975/76:209 s.117). Enligt p.3 i övergångsbestämmelserna till ändringar avregeringsformen gäller emellertid bestämmelserna om medlemskap isvenska kyrkan utan hinder av grundlagsregeln. I 6--9 §§religionsfrihetslagen (1951:680) finns bestämmelser ommedlemskap i . Enligt 6 § må endast svenskmedborgare eller här i riket bosatt utlänning vara medlem avsvenska kyrkan. Barn i äktenskap inträder enligt 7§ vidfödseln i om båda föräldrarna tillhör kyrkan.Detsamma gäller enligt 8§ barn utom äktenskap om moderntillhör . Enligt 9§ skall den som förvärvarsvenskt medlemskap och ej tillhör utan särskildansökan anses upptagen i kyrkan, om han är evangelisk-luthersktrosbekännare; dock skall vad nu sagts inte gälla om han, hospastor i den församling där han är kyrkobokförd, anmält att haninte vill inträda i kyrkan. I 9 § medborgarskapskungörelsen(1969:235) stadgas att om den som förvärvat svensktmedborgarskap är evangelisk-luthersk trosbekännare skallmeddelande härom lämnas till pastorsämbetet i den församling häri landet där den som förvärvat medborgarskapet är kyrkobokförd.Svenska kyrkans centralstyrelse redovisade årskyrkomöte i sin verksamhetsberättelse för (CsSkr 1989:2)ett utredningsarbete som genomförts inom en arbetsgrupp i frågaom dop och kyrkotillhörighet. Två alternativa förslagredovisades. Centralstyrelsen framhöll att den inte haftmöjlighet att ta ställning till arbetsgruppens förslag.Centralstyrelsen avsåg att med ledning av den fortsattadebatten bearbeta frågan i dess olika aspekter mot bakgrund avvad centralstyrelsen kunde finna teologiskt viktigt och riktigt.I centralstyrelses programförklaring införperioden --1992, vilken fogats till verksamhetsberättelsenför (CsSkr 1990:2) som bilaga 1, framhålls att styrelsenavser att fortsätta sitt arbete med dop och dopsyn, frågor sombl.a. behandlats i utredningen om dop och kyrkotillhörighet. Detbehövs nu fördjupade studier och ett brett samtal kring dopetsroll i och ett målmedvetet och konkrethandlingsprogram för pastorala åtgärder som syftar till attstärka dopets ställning.Religionsfrihetslagens och medborgarskapskungörelsensbestämmelser om automatiskt medlemskap i isamband med erhållande av medborgarskap har tagits upp av J0 iett beslut (JO:s ämbetsberättelse 1989/90 s.355 f.) JOhänvisade till att ett utträde ur fordrar enaktiv åtgärd från den som önskar utträde. Enligt JOs mening börsamma form av visat självständigt ställningstagande gälla förden som i samband med förvärv av svenskt medborgarskap önskarinträda som medlem i . Medlemskapet bör enligt JOalltså grundas på en skriftlig ansökan på ett särskilt utarbetatklarläggande formulär. En kopia av JOs beslut överlämnades tilljustitiedepartementet, statens invandrarverk och svenska kyrkanscentralstyrelse.Svenska kyrkans centralstyrelse har i skrivelse till 1990 årskyrkomötessammanträde (CsSkr 1990:3) redovisat sinatilläggsdirektiv till kyrkoordningskommittén. Enligt direktivenär regeln för övergång från en nordisk luthersk systerkyrka tillsvenska kyrkan ett uttryck för den nära samhörigheten mellan democh fyller i normalfallen en av de nordiska invandrarna önskadfunktion. Denna samhörighet bör inte utan särskilda skäl ändras.Kyrkoordningskommittén bör enligt direktiven med hänsyn tagenäven till denna aspekt pröva hur de av JO påtalade förhållandenakan tillrättaläggas samt utarbeta förslag till nödvändigaförändringar i gällande bestämmelser.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har behandlatmotioner rörande medlemskapsreglernas förenlighet medregeringsformen. Utskottet har därvid bekräftat att detföreligger en sådan motsättning som påtalas i motionernaK604, K626 och K635 och har hänvisat till uttalanden av såvälregeringen som i samband med behandlingen av 1976 årsgrundlagsbeslut (prop. 1975/76:209 s.117, KU 1975/76:56s.30f.). Utskottet har emellertid, bl.a. mot bakgrund av deninom pågående utredningen om kyrkotillhörighetoch dop, inte ansett skäl föreligga att överväga ett slopande avden aktuella övergångsbestämmelsen i regeringsformen. Utskottetuttalade (1989/90:KU2), med hänvisning till detberedningsarbete som pågick i frågan hos svenska kyrkanscentralstyrelse, att inte bör föregripa kyrkomötetsställningstagande.Frågan om automatiskt medlemskap i i sambandmed erhållande av svenskt medborgarskap behandlades av utskottethösten med anledning av en motion i samband medgranskningen av justitieombudsmännens ämbetsberättelse.Utskottet hänvisade till att frågan övervägdes inom centralstyrelse och erinrade om att en ändring avreligionsfrihetslagens bestämmelser om tillhörighet till fordrar kyrkomötets samtycke. Utskottet uttalade attinitiativ till ändrad lagstiftning i första hand bör komma frånkyrkan och fann inte anledning för att vid dettillfället ta ställning till frågan. I en reservation (fp, vpkoch mp) framhölls att det är angeläget att ändringarna snarastkommer till stånd.Utskottets bedömningSom utskottet tidigare konstaterat föreligger en motsättningmellan 2 kap. 2§ regeringsformen och religionsfrihetslagen.Frågan om medlemskapsreglernas förenlighet med regeringsformenhar nära samband med stat--kyrka-frågan. Enligt utskottetsmening bör den utredning som pågår beträffande svenska kyrkansekonomiska och rättsliga förhållanden avvaktas också när detgäller den nu aktuella frågan. Någon åtgärd med anledning avmotionerna K604 yrkandena 1 och 2, K626, K635 yrkande 2 och K237yrkandena 1 och 2 bör således inte nu vidtas. Motionernaavstyrks.När det härefter gäller frågan om automatiskt medlemskap isvenska kyrkan i samband med erhållande av svenskt medborgarskapfår utskottet hänvisa till den utredning som pågår i frågan.Enligt utskottets mening bör centralstyrelsesöverväganden i frågan och förslagets beredning inomregeringskansliet inte föregripas. Motion K603 yrkandena 1 och 2avstyrks således.KyrkofondenMotionernaSammansättningen av kyrkofondens styrelse tas upp i motionK638 av m.fl. (m). Motionärerna anser att det ärsjälvklart att kyrkofondens medel, som i huvudsak genereras avkyrkans församlingar, skall skötas av en styrelse i vilken avkyrkomötet valda ledamöter är i majoritet och där styrelsensjälv utser sin ordförande.I motion K623 av m.fl. (c) begärs en översyn avreglerna för uttag av den allmänna och den särskildakyrkoavgiften. En sådan utredning bör också enligt motionärernainnefatta en revidering av skatteutjämningen på det sätt somförutsattes när kyrkofonden inrättades 1982. Vidare bör denförordade utredningen också avse kostnadsansvaret för kyrkor sominte längre skall användas som församlingskyrkor.BakgrundEnligt 4 § kyrkofondslagen skall kyrkofonden ha en styrelsesom består av ordförande och sex andra ledamöter. Ordförandenoch tre andra ledamöter utses av regeringen. Övriga treledamöter utses av kyrkomötet.Genom kyrkofonden fördelas kostnaderna för kyrkans verksamhet.Kyrkofonden tillförs medel i form av allmän och särskildkyrkoavgift samt genom statsbidrag som beviljas för ändamålet.Till kyrkofonden förs även avkastning och ersättning från vissatillgångar som tillhör fonden. Den allmänna kyrkoavgiftenbetalas av pastoraten och beräknas på skatteunderlaget med 16öre per skattekrona. Pastorat som innehar lönetillgångar skalldärutöver betala särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. Medlönetillgångar avses löneboställen och prästlönefonder samtandelar i prästlönejordsfonder och prästlönefondsfastigheter.Statsbidrag till kyrkofonden utgår för /91 medca 38 milj.kr. som ersättning för prästerskapets tillstatsverket indragna tionde m.m. och för inkomstbortfall tillföljd av avskaffandet av den kommunala beskattningen avjuridiska personer samt för den indragna tjänstebrevsrätten. Detnuvarande systemet för ekonomisk utjämning inom svenska kyrkanbeslutades av 1982 (prop. 1981/82:158, KU28). Somersättning för det statliga skatteutjämningsbidraget utgickunder statliga bidrag till kyrkofonden, nämligen 88milj.kr. för och 44 milj.kr. I 1984 årsbudgetproposition angavs att avsikten var att bidraget förindragna skatteutjämningsmedel skulle upphöra efter år 1984.Detta uttalande föranledde inte någon kommentar frånriksdagens sida. har senare -- (1988/89:KrU10) -- avstyrkt förslag om attåterinföra ett anslag som skulle användas av kyrkofonden förbidrag till inomkyrklig skatteutjämning.Frågan om den allmänna kyrkoavgiftens storlek togs upp ipropositionen om en ny organisation på lokal- och stiftsplanet isvenska kyrkan, m.m. (1987/88:31 s. 151). I propositionenframhölls att en höjning av den allmänna kyrkoavgiften förnärvarande borde undvikas. I stället borde det underskott ikyrkofonden som fanns så långt möjligt täckas genombegränsningar i kyrkofondens utgifter. Konstitutionsutskottetställde sig bakom propositionen i denna del och avstyrkte ettmotionsyrkande om höjning av avgiften (KU 1987/88:30 s.17).Utskottets bedömningKonstitutionsutskottet tog upp frågan om sammansättningen avkyrkofondens styrelse i samband med behandlingen avpropositionen om ny organisation på lokal- och stiftsplanet isvenska kyrkan m.m. (prop. 1987/88:31, KU 30). Kyrkomötet hade1987 föreslagit att kyrkofondslagen ändrades så att kyrkomötetfår utse majoriteten av ledamöterna i kyrkofondens styrelse. Ipropositionen hänvisades till att som motivering för inrättandetav en särskild styrelse för kyrkofonden fr.o.m. den 1 januari1983 angetts att kyrkan borde ges ett medinflytande över fondensförvaltning. Det ansågs då emellertid naturligt att staten fickutse flertalet ledamöter i styrelsen, däribland ordföranden.Eftersom kyrkofondens inkomster till större delen består avskattemedel ansåg departementschefen (s.151) att det intefanns anledning att ändra på bestämmelserna om styrelsenssammansättning. Utskottet delade den i propositionen intagnaståndpunkten och avstyrkte en motion om att kyrkomötet skulle fåutse majoriteten av ledamöterna i styrelsen. Utskottet vidhållerdetta ställningstagande och avstyrker motion K638.Beträffande den i motion K623 upptagna frågan om reglerna föruttag av den särskilda kyrkoavgiften vill utskottet erinra omatt kyrkofondens styrelse har överlämnat ett betänkandeav kyrkans förmögenhetsutredning till kyrkoministern. Ibetänkandet föreslås en övergång till en central förvaltning avprästlönefonderna och att den särskilda kyrkoavgiften avskaffas.Vad sedan gäller den i motionen upptagna frågan om ansvaret förkyrkobyggnader m.m. får utskottet hänvisa till att centralstyrelse tillsatt en särskildutredare med uppdrag att kartlägga och analysera de problem somföreligger i fråga om kyrkor som inte längre skall användas somförsamlingskyrkor.Med hänsyn till det utrednings- och beredningsarbete somsåledes pågår inom och samt motbakgrund av tidigare ställningstagande i fråga om denallmänna kyrkoavgiften och bidrag till inomkyrkligskatteutjämning saknas enligt utskottets mening anledning attförorda en sådan utredning som föreslås i motion K623. beträffande stat--kyrka-fråganatt avslår motionerna 1989/90:K601, 1989/90:K606yrkandena 1 och 2 samt 1989/90:K635 yrkande 1,res. 1 (fp)res. 2 (c)res. 3 (v, mp)2. beträffande medlemskapsreglernaatt avslår motionerna 1989/90:K237 yrkandena 1 och 2samt 1989/90:K603 yrkandena 1 och 2, 1989/90:K604 yrkandena 1och 2, 1989/90:K626 och 1989/90:K635 yrkande 2,res. 4 (fp, v, mp)3. beträffande kyrkofondens styrelseatt avslår motion 1989/90:K638 yrkande 1,res. 5 (m)4. beträffande utredning om vissa kyrkofondsfrågoratt avslår motion 1989/90:K623.Stockholm den 15 oktober 1990På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), (), (), (), StureThun (s), Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), Hans Leghammar (mp), (), Rosa-LillWåhlstedt (s), () och ().