bet · GE01SoU9 · 1990-12-04 00:00:00 — Även om dessaavsteg görs från ålderdomshemsstandarden skall stimulansbidragoch bostadslån utgå.Bostadsutskottet behandlar därefter stimulansbidraget tillbyggande av gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda.Utskottet tillstyrker därvid vad som förordas i propositionen.Det innebär att, även enligt bostadsutskottets mening, de reglersom gäller enligt nybyggnadslåneförordningen (1986:692) förbostäder ombyggnadslåneförordningen (1986:693) för bostädersamt föreskrifter skall ställas som villkor för attstimulansbidrag skall utgå i dessa fall. Dessa regler innebärsammanfattningsvis att bostadslån endast utgår för s.k.fullvärdiga bostäder, dvs. bostäder som har alla primärabostadsfunktionerna tillgodosedda i lägenheterna. De skall beståav minst ett rum och kök eller ett och ett halvt rum och kokvrå.Vissa avsteg från de nu refererade reglerna finns bl.a. när detgäller gruppbostäder. föreslår etttillkännagivande till regeringen om vad som anförts om låne- ochbidragsvillkoren avseende gruppbostäderna för psykisktutvecklingsstörda. Motionerna avstyrks i motsvarande del.Som motiv för sitt ställningstagande anför bostadsutskottetföljande.Ett beslut i enlighet med vad i motionerna föreslagits kommerförmodligen inte sällan att innebära att en boendestandard läggsfast som i inte ringa omfattning kan komma att bli väsentligtlägre än vad som gäller för s.k. fullvärdiga lägenheter. Depsykiskt utvecklingsstörda som kommer att bo i de gruppbostädersom byggs eller byggs om framöver är inte sällan yngre ellermedelålders människor som flyttar ut från institutioner avskilda slag. Dessa personer bör naturligtvis kunna ställa sådanakrav på samhället att de ges möjlighet att leva och forma sittliv på samma villkor som andra. En viktig förutsättning för attså skall kunna ske är den egna bostaden. Utskottet har i skildasammanhang uttalat att målsättning för den socialabostadspolitiken är att denna politik omfattar alla. Att depsykiskt utvecklingsstörda skulle ha en lägre boendestandard änvad som tillkommer övriga medborgare kan inte anses försvarligt.En sådan inställning strider också mot den bostadspolitiskamålsättningen som omfattas av en bred riksdagsmajoritet. Detfinns alltså goda skäl för samhället att garantera att ocksådessa människor ges samma boendestandard som i principtillkommer andra.Bostadsutskottets m-, fp- och c-ledamöter har en avvikandemening i denna del. Reservanterna anser att de s.k.ålderdomshemsreglerna, dvs. de regler som finns i förordningenmed särskilda bestämmelser om ny- och ombyggnad av ålderdomshem,bör gälla som en minimistandard även för bidrag och lån förbyggande av gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda. Dettagör det möjligt för kommunerna att utifrån lokalaförutsättningar och bedömningar avgöra om och i vilkenomfattning en utrymmes- och utrustningsstandard utöver den somkan hävdas med stöd av denna förordning skall läggas fast för deenskilda projekten. Ett sådant decentraliserat beslutsfattandebör såldes enligt reservanterna gälla inte bara beträffande ny-och ombyggnad av ålderdomshem och gruppbostäder för människormed åldersdemens. Reservanterna anser alltså inte att det finnstillräcklig anledning att göra en annan bedömning beträffandebyggande av gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda.I propostionen föreslås att stimulansbidraget betalas ut underår 1992 för gruppboendeenheter färdigställda under kalenderåret1991. har ingen erinran mot förslaget i dennadel.Medel till personalutveckling och till omstrukturering inomservice och vårdPropositionenSom framgått ovan aviseras i propositionen ett statligt bidragom för för informations- ochutbildningsinsatser inför reformens genomförande. Informationenoch utbildningen bör enligt vad som anförs i propositionen avseall personal såväl hos kommun som landsting som kommer attberöras av de föreslagna förändringarna. Utbildningen bör enligtförslaget planeras och genomföras i nära samarbete mellanhuvudmännen.Bidraget avses utgå till kommunerna och fördelas med 2 785 kr.efter antalet i kommunen bosatta personer och äldre den1 . De medel som genom bidraget skall utgå tillkommunerna avses även täcka kostnader för information ochutbildning för viss landstingskommunal personal.Bidraget skall utgå för och utbetalas iefterskott. Enligt propositionen skall socialstyrelsenadministrera bidraget. Förslag till medelsanvisning för bidragetskall finnas med i den proposition om reformens ekonomiskareglering som skall läggas fram för under våren 1991.I propositionen aviseras också ett särskilt bidrag om för attunderlätta omstruktureringen inom service och vård. Bidragetskall således utgå och sammanlagt föreslås därföratt avsätts för ändamålet. Vid fördelning avbidraget bör enligt propositionen en behovsbasering ske eftersamma kriterier som för det övriga statliga bidraget till stödoch hjälp i boendet, dvs. antal förtidspensionärer, viktat antalpersoner i de högsta åldrarna, den relativa andelen ensamboendei de högsta åldrarna samt kommunens glesbygdsgrad. Om bidragetgörs behovsbaserat förenklas enligt propositionenplaneringsförutsättningarna och administrationen för kommunerna.Omstruktureringsbidraget föreslås liksom det nuvarande bidragettill kommunerna för stöd och hjälp i boendet betalas ut iefterskott.De föreslagna förändringarna i bl.a. ansvarsfördeningen mellanhuvudmännen vad gäller samhällets service och vård skall enligtpropositionen följas upp noga. Avsikten är att en samladutvärdering av reformen, såväl ur ett verksamhets- som ettekonomiskt pespektiv, skall presenteras . Enligtpropositionen bör redan under /92 avsättas medelför uppföljning och utvärdering. sammanlagt 25 milj.kr., beräknas för denna uppföljning ochutvärdering.MotionerI motion 1990/91:So20 av m.fl. (c)hemställs att utskottet avslår propositionens förslag omanvisning av till informations- ochutbildningsverksamhet (yrkande 4).I motion 1990/91:So18 av m.fl. (v) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts dels om behovet av utbildning av hemtjänstenspersonal (yrkande 3 delvis), dels om statliga medel tillförkortad arbetsdag inom (yrkande 4 delvis).Motionärerna är kritiska mot förslaget att anslå en miljardkronor för information och utbildning av personal som berörs avreformen. I stället bör medel anslås till utbildning avhemtjänstpersonal som saknar erforderlig utbildning försitt arbete. Motionärerna anser också att statliga medel böranslås till ett program för förkortad arbetsdag inomhemtjänsten.Utskottets bedömningVad först gäller de lånevillkor som bör gälla förombyggnad av de lokala sjukhem och motsvarandeinrättningar som kommunerna skall ta över har regeringenföreslagit att man vid beviljandet av lån till sådanaombyggnader bör få göra samma avsteg från kravet på fullvärdigbostad som är tillåtna när det gäller bostadslån för ny-eller ombyggnad av ålderdomshem enligt förordningen medsärskilda bestämmelser om bostadslån m.m. för ny- och ombyggnadav ålderdomshem. har inte haft något att erinramot förslaget. gör samma bedömning ochtillstyrker således propositionens förslag i denna del.Utskottet har under avsnittet Boendestandarden vid lokalasjukhem och andra vårdinrättningar uttalat att särskildasatsningar måste göras så att kravet på eget rum inomlångtidsvården kan tillgodoses. Utskottet har även uttalat attett särskilt stimulansbidrag för sådana ombyggnader bör införasoch att regeringen bör återkomma med förslag till omhur ett sådant stimulansbidrag bör utformas. Vad utskottetanfört har föreslagits som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet anser att staten fr.o.m. 1992bör avsätta sammanlagt för detta ändamål.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet behandlar härefter villkor för lån ochstimulansbidrag till gruppbostäder. I flera av de motionersom väckts om villkoren för lån och stimulansbidrag tillgruppbostäder framhålls nödvändigheten av att kommuner ochlandsting på vilka skyldigheten vilar att anordna gruppboendeoch gruppbostäder får frihet att utifrån lokala förhållandenfinna goda lösningar för boendet. Det är enligt socialutskottet när det gällergruppbostäder för åldersdementa inte sällan motiverat ochdessutom ur medicinsk synpunkt lämpligt att efterge kravet påatt dessa bostäder skall ha kokmöjligheter. Vid planeringen börockså beaktas att gruppbostadens entré bör vetta mot gemensammautrymmen. I detta sammanhang kan det även finnas skäl att skapastörre frihet i vad avser antalet platser som kan medges inom enoch samma gruppbostad. Även möjligheterna till samlokaliseringav olika gruppbostäder kan behöva vidgas. Socialutskotteterinrar i detta sammanhang om vad som framkom vid den offentligautfrågning om demens och demenssjukdomar som utskottet anordnadehösten 1989. (Se vidare härom i betänkandet 1989/90:SoU12. )Enligt utskottet bör stimulansbidrag och bostadslån kunna utgåäven om avsteg på detta sätt görs från ålderdomshemsstandarden.Regelsystemet bör ses över och sådana lösningar sökas att ettdecentraliserat beslutsfattande möjliggörs när det gällerutformningen av boende för åldersdementa.Vad gäller gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda rördet sig om långvarigt boende för människor som i många fall äryngre eller medelålders. Detta ställer särskilda krav påboendestandarden. Även på detta område måste det emellertidfinnas utrymme för lokala bedömningar så att en nödvändigutbyggnad av gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda intemotverkas av olika statliga bestämmelser.I propositionen föreslås ett stimulansbidrag om 300 milj.kr.per år , totalt ., för attpåskynda utbyggnaden av gruppboende för åldersdementa ochpsykiskt utvecklingsstörda. Utskottet har inget att erinra motbeloppens storlek.Utskottet har under avsnittet Utveckling av boendeformerframhållit behovet av nya boendeformer för psykiskt sjukamänniskor. Mot denna bakgrund föreslår utskottet ett särskiltstimulansbidrag för att stimulera utbyggnaden av nyaboendeformer för psykiskt sjuka och fysiskt handikappade. Fördetta ändamål bör staten avsätta 100 milj.kr. under vart och ettav de kommande fem åren, således sammanlagt 0,5 miljarderkronor. Regeringen bör utforma regler för ett sådantstimulansbidrag och återkomma till härom. Regeringenbör därvid beakta vad utskottet i det föregående anfört omutformning av gruppbostäder för åldersdementa och psykisktutvecklingsstörda och om nödvändigheten av flexibilitet iplaneringen och byggandet av boendeformerna.Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet här anfört om låneregler ochstimulansbidrag till gruppboende för dementa och psykisktutvecklingsstörda samt till gruppboende för psykiskt sjuka ochfysiskt handikappade. Utskottets ställningstagande tillgodoserkraven i motionerna 1990/91:So9 (m) yrkande 4, 1989/90:So260 (m)yrkande 7, 1990/91:So20 (c) yrkande 2, 1990/91:Sf1 (c),1990/91:So11 (c, m, fp), 1990/91:So23 (fp) yrkande 3 delvis,1989/90:So229 (fp) yrkande 2, 1989/90:So315 (vpk) och1989/90:So313 (mp) yrkandena 3 och 4.Utskottet behandlar i det följande regeringens förslag tillstatligt stöd till utbildning och information med anledningav huvudmannaskapsreformen och förslaget tillomstruktureringsbidrag jämte de motionsyrkanden som har sambandmed förslaget. Regeringen har föreslagit att ett statligt stödom skall utgå för för informations- ochutbildningsinsatser inför genomförandet avhuvudmannaskapsreformen. Utskottet delar inställningen att ettgenomförande av den föreslagna huvudmannaskapsreformenförutsätter utbildning av och viss information till berördpersonal hos kommuner och landsting. En sådan utbildning börenligt utskottet planeras och genomföras i nära samarbete mellanhuvudmännen. Det är till fördel om insatserna delvis kanintegreras med den ordinarie vidareutbildning och fortbildningsom bedrivs inom kommuner och landsting. Det statliga stödettill utbildningsinsatserna bör enligt utskottet uppgå till 500milj.kr. Anslaget bör kunna utnyttjas även . Vadgäller utformningen av bidraget i övrigt har utskottet ingenerinran mot vad som anförs i propositionen.Vad utskottet anfört om statligt stöd för information ochutbildning bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande innebär att utskottetavstyrker motion 1990/91:So20 (c) yrkande 4.I motion 1990/91:So18 (v) har yrkats statligt stöd tillutbildning av personal och till förkortad arbetsdaginom . Utskottet har vid flera tillfällen tidigarebehandlat liknande motionskrav, senast i betänkandet1989/90:SoU17. Motionskraven har dock avstyrkts. Utskottetvidhåller sin tidigare inställning och avstyrker därföryrkandena 3 och 4, båda yrkandena delvis, i den aktuellamotionen.Utskottet har under avsnittet Kommunalt betalningsansvar förviss hälso- och sjukvård föreslagit att kommunerna skall få ettkommunalt betalningsansvar för medicinskt färdigbehandladepatienter inom den somatiska korttidssjukvården. Eftersomkommunerna inte får full kostnadstäckning genom den centralaekonomiska regleringen bör de enligt utskottet kompenseras medett treårigt statsbidrag. Utskottet föreslår att 1,5miljarder kronor skall avsättas för att täcka detta statsbidrag.Statsbidraget bör uppgå till 700 milj.kr. för attunder de efterföljande två åren trappas av. och1994 bör statsbidrag utgå med 500 resp. 300 milj.kr. här anfört bör ge regeringen till känna.Ett viktigt syfte med införandet av kommunalt betalningsansvarför medicinskt färdigbehandlade är att öka sjukvårdens kapacitetatt hjälpa de patienter som väntar på operationeller annan behandling. För att nedbringa kötiden krävskoncentrerade insatser. Mot denna bakgrund föreslår utskottetatt landstingen och de landstingsfria kommunernaövergångsvis tillförs ett särskilt statsbidrag på 500milj.kr. Detta bidrag bör också underlätta denomställning som krävs för att patienter på sjukhem och andrainrättningar som berörs av reformen skall kunna ges en tryggmedicinsk vård. Det anförda bör ges regeringen till känna.Det samlade statliga stödet blir således liksom ipropositionen , men utskottet föreslår enannan fördelning.Viss ändring i omsorgslagstiftningenSedan den 1 juli 1990 kan uppgiften att tillhandahållaomsorger för psykiskt utvecklingsstörda m.fl. vid ett vårdhemöverföras fran till kommun i . Dettaframgår av 3 § lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568)om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl., dens.k. införandelagen.Bestämmelsen i den upphävda omsorgslagen (1967:940) skallfortfarande tillämpas bl.a. vad gäller in- och utskrivningar vidvårdhem. Där anges att vissa uppgifter i sådana ärenden ankommerpå överläkare resp. vårdchef vid omsorgsstyrelsen. Enligt 7 §införandelagen får emellertid uppgifter som enligt den upphävdaomsorgslagen har ålegat överläkaren och vårdchefen utföras avtjänstemän som bestämmer. I de fall en kommun medstöd av 3 § införandelagen övertagit uppgiften atttillhandahålla omsorgen vid vårdhem måste också kommunen kunnautse tjänstemän att utföra de nämnda uppgifterna.För att ingen tveksamhet skall föreligga i frågan om kommunenskompetens att utse personer att fullgöra de uppgifter som nusagts föreslår regeringen en ändring i 7 § införandelagen.Ändringen innebär att en kommun likväl som ett landsting harbefogenhet att utse tjänstemän som skall fullgöra de uppgiftersom enligt den tidigare omsorgslagen skulle utföras avöverläkare resp. vårdchef. Regeringens lagförslag ingår sombilaga 8 i betänkandet.Utskottet har ingen erinran mot förslaget. Utskottet noterardock att beslut kommer att fattas mycket kort tidinnan den föreslagna lagändringen avses träda i kraft. Medhänsyn till att den föreslagna lagändringen endast avser ettförtydligande av kommunens kompetens anser utskottet attikraftträdandet bör anstå till . Utskottetföreslår att antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1985:569) om införande av lagen (1985:568) omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda med den ändringav ikraftträdandet som utskottet förordat.ÖvrigtHanteringen av äldreomsorgsfrågornaI motion 1990/91:So20 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs imotionen om hanteringen av äldreomsorgsfrågorna (yrkande 3).Motionärerna är kritiska mot regeringens hantering aväldreomsorgsfrågorna. Man kritiserar det förhållandet attkommuner och landsting på grundval av vissa beslut, som fattatsav den socialdemokratiska partistyrelsen, har uppmanats attstarta utredningar och förhandlingar om den framtidaäldreomsorgens organisation. Uppmaningen har inte föregåtts avbeslut i , och lagrådet har inte heller hörts i frågan.Förfarandet strider enligt motionärerna mot demokratiskaprinciper och mot det beredningsförfarande som föreskrivs förregeringens propositioner. Motionärerna anser att enlagrådsgranskning nu bör ske på initiativ av socialutskottet.Regeringens handläggning av frågan om äldreomsorgensorganisation, och särskilt ett pressmeddelande den 20 juli 1990från statsrådet , i vilket kommuner och landstinguppmanades att påbörja förhandlingar om äldreorganisationen, harav riksdagsledamoten anmälts till granskning avkonstitutionsutskottet.Frågan om lagrådsgranskning av förslagen i förevarandeproposition har behandlats under avsnittet Sekretessen inom denkommunala hälso- och sjukvården. Som framgått av den tidigareredovisningen har i sitt yttrande överbl.a. propositionen och motion So20 (c) inte funnit detnödvändigt att höra lagrådet beträffande de förslag som lagtsfram i propositionen. anser mot denna bakgrundinte att den nu aktuella motionen bör föranleda något riksdagensuttalande. Utskottet avstyrker sålunda motion So20 (c) yrkande3.Äldre invandrareI motion 1990/91:So14 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionenbeträffande de äldre invandrarnas situation. Motionärernaframhåller att det , när skall fatta ett beslut omatt överföra äldreomsorgen till kommunerna, är mycket angelägetatt frågan om de äldre invandrarnas situation uppmärksammas ochåtgärder vidtas för att eliminera de brister som finns.I propositionen om äldreomsorgen inför 90-talet framhöllsklart att de äldre invandrarna måste uppmärksammas. Antaletäldre invandrare kommer att fördubblas inom de närmaste 15--20åren, vilket kommer att ställa nya och annorlunda krav påsamhällets äldreomsorg. Kommuner och landsting måste ta hänsyntill olika invandrargruppers etniska, språkliga och kulturellasärdrag. Det är viktigt att , där det behövs, harpersonal med särskild kultur- och språkkompetens för arbetetbland äldre personer med annan etnisk bakgrund. Det uttaladesockså att det vid planering och utveckling av nya boende- ochvårdformer finns anledning att särskilt beakta behoven bland deäldre invandrarna.Propositionen behandlades av utskottet i betänkandet1988/89:SoU6. I detta betänkande behandlades också enmotion (c) om äldre invandrares behov av vård och omsorg.Utskottet uttalade (s. 43) att det delade motionärernasuppfattning att invandrarnas situation skall uppmärksammas. Detär av mycket stor betydelse att de invandrarpolitiska ochsocialpolitiska målen kan uppfyllas också när det gäller deäldre invandrarna. Man måste inom äldreomsorg och annan vård fåen bättre tillgång till tvåspråkig personal. Utskottet framhöllatt det uppdrag som lämnats till UHÄ att utreda hur tillgångenpå tvåspråkig personal inom hälso- och sjukvården skall kunnaförbättras genom utbildningsinsatser inom högskolan snarastborde redovisas. Utskottet ansåg det också angeläget att denidéskrift från och om deäldre invandrarnas situation som då höll på att arbetas framsnart kunde förverkligas. Mot bakgrund av de intentioner somuttalades i propositionen och det arbete som pågick, och medhänvisning till de uttalanden som utskottet hade gjort, ansågutskottet det inte nödvändigt med något särskilt initiativ frånriksdagens sida för att syftet med den då aktuella motionenskulle tillgodoses. Motionsyrkandet avstyrktes.Utskottet har erfarit att förnärvarande arbetar med färdigställandet av idéskriften om deäldre invandrarnas situation. Detta arbete beräknas vara färdigtunder . Vidare har sommaren 1990påbörjat ett projekt om äldre invandrare. Projektet är inriktatpå en kartläggning och behovsinventering när det gäller de äldreinvandrarnas speciella behov av omsorg med hänsyn till språk,religion och etniskt ursprung.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning om att det ärangeläget att de äldre invandrarnas situation uppmärksammas.Utskottet anser det positivt att de ansvariga myndigheterna ärengagerade i frågan. Det är enligt utskottet viktigt attsocialstyrelsens projekt kan leda till konkretaresultat. Utskottet anser inte att det behövs något särskiltinitiativ från sida med anledning av den nu aktuellamotionen. Motion So14 (s) avstyrks således.Statlig lånegaranti m.m.I motion 1990/91:So12 av m.fl. (fp, m, c)hemställs att hos regeringen begär förslag om ettstatligt stöd för informations- och utbildningsinsatser riktadetill landstingsanställda eller andra med yrkesmässig kompetenssom vill starta eget (yrkande 1). I motionen hemställsvidare att hos regeringen begär förslag om statliglånegaranti för av landstingsanställda, eller andra medyrkesmässig kompetens, bildade kooperativa föreningar,aktiebolag m.fl. företag med mål att ta över ansvaret fördriften av lokala sjukhem, gruppboende, dagverksamheter m.m.(yrkande 2). Motionen innehåller även ett yrkande ominförande av stimulansbidrag för utbyggnad av gruppbostäder föråldersdementa och psykiskt utvecklingsstörda, som skall kunnages till dem som erhållit statlig lånegaranti enligt vad somanförts i motionen (yrkande 3).Utskottet har tidigare uttalat att det är både angeläget ochnödvändigt att enskilda initiativ stimuleras inom det hälso- ochsjukvårdande arbetet. Det finns dock, enligt utskottets mening,inte anledning för att ta något initiativ medanledning av yrkandena 1--3 i motion So12 (fp, m, c).Motionsyrkandena avstyrks.Den kommunala hälso- och sjukvården och patientens rätt attvälja läkareI motion 1990/91:So10 av m.fl. (m, fp, c)hemställs att hos regeringen begär förslag om reglerför rätt till val av egen läkare i omsorg (yrkande1). Motionärerna framhåller betydelsen av att de äldre fårrätt till eget val av läkare även då kommunen har det ekonomiskaansvaret för boendet och omsorgen knuten till detta.Motionärerna yrkar också att hos regeringen begärförslag om kompletterande regler för ersättning frånsjukförsäkringssystemet till läkare valda av de boende inomsärskilda boendeformer för service och omvårdnad m.m. (yrkande2).Utskottet har i betänkandet 1990/91:SoU4 framhållitatt vården bör utformas i samråd med patienten samt att enpatient så långt som möjligt själv bör få välja läkare.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Motionen bör dock inteföranleda någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrkerdärför motion So10 (m, fp, c) yrkandena 1 och 2. InledningUtskottet begränsar sitt yttrande till vissa frågor upptagna inågra av motionerna i ärendet, vilka rör propositionens förslagangående dels ledningen av den kommunala hälso- ochsjukvården (i första hand behandlat under avsnitt 5.3 ipropositionen), dels sekretessen inom den kommunala hälso-och sjukvården (i första hand behandlat under avsnitt 5.9 ipropositionen).De frågor utskottet behandlar i yttrandet gäller således bl.a.den nämndorganisation genom vilken kommunerna skall handlägga deuppgifter som, om förslaget genomförs, skall ankomma på dem.Utskottet har därvid utgått från propositionens förslag omöverförande av uppgifter från landstingen till kommunerna m.m. Inågra motioner tas upp frågan om en försöksverksamhet medkommunalt huvudmannaskap för primärvården. Beträffande dennafråga sägs i propositionen att chefen för socialdepartementetsenare ämnar förelägga regeringen ett förslag till propositionom försök med kommunalt huvudmannaskap för primärvården (prop.,avsnitt 7, s. 108).2.