bet · GE01KU1 · 1990-10-09 00:00:00 — En 16-åring skall alltså ha fått deninformation som har ansett behövas för att kunna deltaaktivt i samhällslivet. Enligt utskottets mening finns detdärför ingen anledning att behöva vänta med att få rösträtt ändatill . Rösträttsåldern bör därför sänkas till 16 år.Motion K233 tillstyrks.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande rösträttsåldernatt med bifall till motion 1989/90:K233 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.8. Mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen (mom.7)(), (), (),(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Enligt utskottet" och slutar med "K245 avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt utskottet skulle fyraåriga mandatperioder skapaförutsättningar för och motverka denryckighet som nuvarande korta mandatperioder skapar.Knuten till frågan om mandatperiodens längd är frågan omvaldagarna för riksdags- och kommunalval som skall varadesamma eller om de skall vara åtskilda. Enligt utskottet ärskilda valdagar en förutsättning för de fyraårigamandatperioderna. Härigenom får väljarna tillfälle att vartannatår göra sin stämma hörd vad gäller politiska preferenser.Därtill kommer att skilda valdagar skulle öka intresset för dekommunala frågorna och medverka till att vitalisera denkommunala debatten. I tidigare genomförda utredningar finns ettomfattande underlag i denna fråga. Ett konkret beslutsunderlagbör således kunna tas fram utan alltför lång tidsutdräkt.Motionerna K206 yrkande 5, K215 yrkande 2, K219 yrkandena 1 och2, K230 såvitt nu är i fråga och K245 tillstyrks.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande mandatperiodens längd och den gemensammavaldagenatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande5, 1989/90:K215 yrkande 2, 1989/90:K219 yrkandena 1 och 2,1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är i fråga samt 1989/90:K245som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.9. Personval (mom. 8)(), (), (),(), (), () ochGöran () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet gör" och slutar med "nu är i fråga" bortha följande lydelse:Det svenska valsystemet ger väljarna små möjligheter att väljakandidater inom partierna. Särskilt i stora valkretsar och inomde stora partierna är detta påtagligt. Väljarna får lätt enkänsla av att valet av personer är avgjort på förhand. Avståndetmellan väljare och valda ökar. Det är därför angeläget att dennafråga får ingå i ett fortsatt reformarbete påförfattningsområdet och att fåranledning ta ställning till ett system som innebär att denenskilde väljaren får ökade möjligheter till personval.Folkstyrelsekommitténs förslag bör ingå bland de alternativ somövervägs i detta reformarbete.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande personvalatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande1, 1989/90:K215 yrkande 1 och 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nuär i fråga som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.10. Fyraprocentsspärren (mom. 9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet har" och slutar med "bedömning nu" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet bör den nuvarande fyraprocentsspärren vidriksdagsval sänkas till . En spärr på den nivån skulleenligt utskottet underlätta för starka men mindre opinioner attgöra sina stämmor hörda i . I konsekvens härmed börockså den nuvarande spärren på av rösterna i en enskildriksdagsvalkrets sänkas.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande fyraprocentsspärrenatt med bifall till motion 1989/90:K248 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.11. Partistödet (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Vid beredningen" och slutar med "yrkande 2 avstyrks"bort ha följande lydelse:Nya partier har stora ekonomiska hinder för att kunnadelta i den politiska debatten. Opinionsbildning och valrörelserkostar stora summor, och detta har de etablerade partiernastatligt partistöd för att kunna klara.Enligt utskottets mening måste det finnas ett grundstöd föralla rikstäckande partier, om de har registrerat ett visst antalnamnunderskrifter. Vidare bör de partier som uppnått avrösterna i föregående val också garanteras ett visst grundstöd.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande partistödetatt med bifall till motion 1989/90:K248 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.12. Antalet ledamöter i (mom. 11), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet gör" och slutar med "K323 avstyrks" bortha följande lydelse:Sveriges riksdag omfattar 349 ledamöter. Mot bakgrund avvårt lands folkmängd är detta i ett internationellt perspektivett alltför stort antal. Om antalet riksdagsledamöter minskadeskulle detta inte endast medverka till att ledamöterna blevbättre kända av medborgarna. Det skulle också leda till en"arbetsdugligare" riksdag. Enligt utskottets mening vore 249ledamöter ur denna synpunkt ett lämpligt antal.Å andra sidan kan intresset för att alla delar av vårt landfår en god representation tala för ett större antal ledamöter.Då en minskning av antalet riksdagsledamöter även medför andranödvändiga ändringar i valsystemet bör frågan bli föremål förutredning.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande antalet ledamöter i riksdagenatt med bifall till motion 1989/90:K206 yrkande 2och med avslag på motion 1989/90:K323 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.13. Mångsyssleriet i politiken (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet gör" och slutar med "K307 avstyrks" bortha följande lydelse:Enligt utskottet är det väsentligt att innehav av politisktförtroendeuppdrag inte blir att jämföra med att ha ett yrkevilket som helst på vilket man försörjer sig. En förändring avvalbarhetsreglerna bör därför göras så att omval efter trevalperioder till riksdag, landsting eller kommunfullmäktigeomöjliggörs. De politiska uppdragen måste enligt utskottet ocksåspridas. Ju fler människor som tar aktiv del av politiskauppdrag, desto mer levande kan den parlamentariska demokratinbli. Frågan om det politiska mångsyssleriet bör därför utredas.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande mångsyssleriet i politikenatt med bifall till motion 1989/90:K307 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.14. Val av statsminister (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "I årets" och slutar med "K304 avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att i enlighet med parlamentarismens principerbör en nyvald riksdag alltid ges tillfälle till att pröva fråganom statsminister. Denne bör inte kunna sitta kvar automatiskt pågrundval endast av det förtroende en tidigare riksdag gett.Motion K203 tillstyrks.Några förändringar i reglerna i övrigt för utseende avstatsminister är enligt utskottet inte påkallade.Motion K304 avstyrks.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande val av statsministeratt med bifall till motion 1989/90:K203 och medavslag på motion 1989/90:K304 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.15. Utlysande av extra val (mom. 14)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet avstyrkte" och slutar med "i denna del"bort ha följande lydelse:Det finns enligt utskottet en rad skäl mot att regeringenskall ha rätt att anordna extra val. Denna möjlighet är ettobehörigt och principiellt felaktigt intrång i riksdagensbeslutanderätt, och den kan särskilt i känsliga och instabilalägen vara till uppenbar skada.Det är som har ansvaret för vilken regering somskall finnas. kan också avsätta en regering. Omstatsministern själv gör den bedömningen att han inte längre harriksdagens förtroende är den naturliga lösningen att han ochdärmed hela regeringen avgår. Det är därefter uppgiftatt i den ordning som är föreskriven välja ny statsminister.Regeringens rätt att anordna nyval och upplösa börsåledes avskaffas.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:14. beträffande utlysande av extra valatt med bifall till motion 1989/90:K230 yrkande 1såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.16. Behörighetskrav för statsråd (mom. 15)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet finner" och slutar med "K217 avstyrks"bort ha följande lydelse:Det får enligt utskottets mening förutsättas attstatsministern noga prövar kompetens, integritet och nationellpålitlighet hos dem som kan komma i fråga för medlemskap iregeringen. har därutöver alltid möjlighet att uttalasitt misstroende mot enskilt statsråd. Speciella kompetenskravav det slag som kommer till uttryck i 6 kap. 9§regeringsformen kan därför inte anses behövliga. Motion K217tillstyrks.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande behörighetskrav för statsrådatt med bifall till motion 1989/90:K217 som vilandeantar följandeFörslag tillLag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen att 6 kap.9§ skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare . Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare.Statsråd får icke Statsråd får ickeutöva allmän eller utöva allmän ellerenskild tjänst. Han får enskild tjänst. Han fårej heller inneha uppdrag eller ej heller inneha uppdrag ellerutöva verksamhet som kan utöva verksamhet som kanrubba förtroendet för rubba förtroendet förhonom. honom.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.17. Domarnas arbetsrättsliga ställning (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet vill" och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det ostridigt att den nyagrundlagsregleringen av domarnas arbetsrättsliga ställning,sådan den har omsatts i andra författningar, har försvagatdomarnas ställning i flera avseenden. Ändringar bör vidtas isåväl regeringsformen som övriga berörda författningar så attordinarie domare i fortsättningen kan skiljas från sin tjänstendast genom dom i brottmål samt att påföljd för åsidosättandeav tjänsteåliggande skall kunna ådömas domare endast genom dom ibrottmål. Detta bör ges regeringen till känna.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande domarnas arbetsrättsliga ställningatt med anledning av motion 1989/90:K247 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.18. Åtal mot justitieråd och regeringsråd (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet uttalade" och på s. 21 slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Av principiella maktdelningsskäl är det av största vikt attvärna om domstolarnas totala oberoende av regeringsmakten.Justitiekanslern bevakar under regeringen statens rätt och skalläven tillhandagå regeringen med råd och utredningar i juridiskaangelägenheter. Av detta skäl bör justitiekanslern enligtutskottets mening inte längre ha som uppgift att väcka åtaleller talan mot ledamot av högsta domstolen ellerregeringsrätten. ombudsmän bör ensamma ha dessauppgifter.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande åtal mot justitieråd och regeringsrådatt med bifall till motion 1989/90:K216 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.19. Etikregler för politiker m.m. (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet gör" och på s. 23 slutar med "motionernaavstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet visar en rad händelser attpolitikers och andra makthavares privatekonomi har betydelse förförtroendet för dem och deras handlande och därför är enoffentlig angelägenhet. En utredning bör därför komma till ståndmed uppgift dels att sammanställa inträffade fall avmaktmissbruk för privatekonomisk inom privat ochoffentlig sektor i , dels att kartläggagällande praxis vad gäller insyn, kontroll m.m. beträffande högamakthavare i näringsliv, politik och offentlig tjänst i ettantal demokratier i olika delar av världen.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande etikregler för politiker m.m.att med bifall till motion 1989/90:K813 och medanledning av motionerna 1989/90:K226 och 1989/90:K257 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.20. Ny grundlagsutredning (mom. 20)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Enligt utskottet" och slutar med "politiskalösningar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet föreligger behov av en översyn av grundlagenpå en rad områden. Förändringar krävs i syfte såväl att stärkademokratin genom förändringar i reglerna för det politiska livetsom att förstärka skyddet för de medborgerliga fri- ochrättigheterna. Därutöver bör de brister som visat sig vidtillämpningen av grundlagen rättas till och de oklarheter somorsakat tolkningstvister undanröjas.dels att moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:20. beträffande ny grundlagsutredningatt med bifall till motionerna 1989/90:K215 yrkande12 och 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är i fråga samt medanledning av motion 1989/90:K254 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeNy grundlagsutredning (mom. 20), och (alla m)anför:Under det senaste decenniet har ett flertal utredningararbetat med frågan om författningsrevision.I huvudfrågan, fyraåriga mandatperioder och skilda valdagarför riksdags- och kommunalval, har det på grund avsocialdemokraternas motstånd inte varit möjligt att uppnåförändringar.En ny författningsutredning framstår därför som mindremeningsfull så länge som socialdemokraternas motstånd mot skildavaldagar kombinerat med fyraåriga mandatperioder kvarstår.Skulle detta motstånd upphöra kommer frågan i ett annat läge.På ett antal områden, t.ex. frågan om personval, finns detanledning att starta ett utredningsarbete, oavsett omen ny författningsutredning kommer till stånd eller ej.