bet · GE01TU1 · 1990-08-25 00:00:00 — Somavtalspart insattes Nordiska Satellitaktiebolaget (NSAB). NSABskulle utnyttja Rymdbolaget vid upphandling och driftsättning avsatelliten.Tele-X-projektets förutsättningar ändrades markant under år1988. Det klargjordes då att det TV-utbyte mellan de nordiskaländerna, vilket utretts i ministerrådets regi, inte skullekomma till stånd. Som en följd härav enades de svenska ochnorska regeringarna om att skapa en ny ägar- ochdriftsorganisation för . Ett avtal mellanSverige och som reglerar den nya inriktningen av projektetundertecknades i maj 1989.Departementschefen framhåller att avtalet innebär attNotelsats roll i projektet upphört. Bolaget bör därför avvecklasgenom likvidation. Med beaktande av de kvarstående förpliktelsersom bolaget har, som kan uppgå till ca 10 milj.kr., förutsättsett visst kapitaltillskott från delägaren televerket.Departementschefen avser, i avvaktan på riksdagensställningstagande, föreslå regeringen att uppdra åt televerketatt förhandla fram en överenskommelse om likvidation avNotelsat, som innebär att i övrigt intebelastas med kostnader till följd av regeringens godkännande avavtalet om projektets nya inriktning.I propositionen föreslås att bemyndigar regeringenatt godkänna ett kapitaltillskott till Notelsat i enlighet medvad departementschefen anfört.Utskottet tillstyrker förslaget.5. sociala ansvarI motion T216 (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, att riksdagenger regeringen till känna vad i motionen anförts om statligauppköp av teletjänster av sociala skäl. Av motionen framgår attde teletjänster som motionärerna främst åsyftar ärtillhandahållande av telefonautomater i glesbygd.Televerkets mål för verksamheten med telefonautomater är attden skall gå ihop samt att en rimlig andel av överskottet frånlönsamma automater skall täcka förluster i glesbygd. Post- ochteleutredningen framhåller att så långt det ärmöjligt bör låta överskott från den kommersiellt betingadeautomatverksamheten till skälig del finansiera installationersom ger möjligheter för allmänheten att telefonera på platserdär det finns konstaterade behov. Det gäller -- sägerutredningen -- i glesbygd, fjällområden, fritidshamnar,turistanläggningar etc. Utredningen framhåller särskilt attteleverket, innan man beslutar om indragningar eller flyttningarav automater, bör samråda med kommunerna för att pröva olikatekniska och ekonomiska lösningar.Utskottet avstyrker motionen i avvaktan på resultatet avpågående beredning av post- och teleutredningens förslag.I motion T805 (m) behandlas texttelefonering för döva ochtalskadade. Motionärerna vill att texttelefonförmedlingenskall göras effektivare -- och därmed billigare både förabonnenter och staten -- vid kommunikation med döva som kan talagenom s.k. genomgående tal. Motionärerna framhåller att i stortsett alla vuxendöva och många barndomsdöva kan tala. Vidareförordas i motionen att man genom subventionering underlättarför icke-handikappade, som ofta kommunicerar medtexttelefonabonnenter, att skaffa texttelefoner. Härigenomskulle någon medverkan av förmedlingscentraler intebehövas. Vidare skulle abonnenterna få en förbättring i och medatt ingen utomstående skulle kunna ta del av deras samtal.Texttelefonering innebär att kommunikation mellan enhörselskadad och en icke handikappad abonnent förmedlas av entelefonist, som skriver vad den icke handikappade säger så attdet kan läsas på den handikappades texttelefon. Denhörselskadade abonnenten skriver sitt svar på texttelefonen, ochtelefonisten läser upp svaret för den icke handikappade. Sedanhösten 1989 finns möjligheter till s.k. genomgående tal, sominnebär att en döv person, som kan tala, talar direkt till enannan -- icke handikappad -- abonnent utan medverkan avtelefonist vid någon av förmedlingscentraler. Denicke handikappades svar skrivs av en telefonist på enförmedlingscentral på den döves texttelefon. Motionärernasönskemål om införande av genomgående tal är såledestillgodosett.Post- och teleutredningen behandlar frågan om texttelefonermen går inte in på det av motionärerna aktualiserade spörsmåletatt underlätta anskaffandet av texttelefon för andra än döva ochhörselskadade. Som motionärerna framhåller torde en ökad direktkommunikation mellan texttelefoner komma att minska behovet avatt gå via förmedlingscentraler och därmed i motsvarande månminska statsverkets kostnader för den servicen. Ett generelltutdelande av texttelefoner till anhöriga till hörselhandikappadeabonnenter torde dock komma att medföra ökade totalkostnader förstatsverket. Det synes nämligen osannolikt att minskadekostnader för trafik över förmedlingscentralerna skulle kunnakompensera de ökade kostnaderna för terminaler.Inom gör man den bedömningen att en vanligpersondator med kommunikationsprogram kan komma att bli ettbetydligt bättre alternativ än texttelefoner för de flestahörselhandikappade och andra abonnenter som ofta kommunicerarmed hörselhandikappade. Prisutvecklingen för persondatorer ärsådan att dessa blir allt billigare, medan motsatt utvecklingförväntas för specialapparater med små volymer som texttelefon.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatetav beredningen av post- och teleutredningens förslag avstyrkerutskottet motionen.6. SOS Alarmering motion T804 (s) begärs en utredning om att föra överansvaret för det statliga ägarinflytandet i SOS Alarmering ABfrån till statens räddningsverk.Post- och teleutredningen föreslår en översyn av hur detstatliga ägarskapet i SOS Alarmering bör utövas och av frågan omvem som skall bära statens kostnader för verksamheten. Iavvaktan på resultatet av beredningen av utredningens förslagavstyrker utskottet motionen. beträffande telepolitikens inriktningatt avslår motionerna 1989/90:T808 och 1989/90:T215yrkande 25 i denna del,res. 1 (m, fp)2. beträffande ökad kapacitet i telenätetatt med avslag på motionerna 1989/90:T201 yrkande 1,1989/90:T215 yrkande 25 i denna del, 1989/90:T801 i denna del,1989/90:T802 yrkande 2, 1989/90:T806 och 1989/90:T807 godkännerden inriktning av verksamhet i denna del underperioden --1993 som förordas i propositionen,res. 2 (c, mp)res. 3 (v)3. beträffande taxefrågoratt med avslag på motionerna 1989/90:T215 yrkande26, 1989/90:T801 i denna del och 1989/90:T802 yrkande 1godkänner den inriktning av verksamhet i denna delunder perioden --1993 som förordas i propositionen,res. 4 (v)4. beträffande inriktningen av verksamhet iövrigtatt godkänner den inriktning av televerketsverksamhet --1993 som förordas ipropositionen och som ej omfattas av vad utskottet hemställtovan,5. beträffande ekonomiska mål för televerketatt godkänner vad som anförs i propositionen omekonomiska mål för verksamhet under perioden1991--1993,6. beträffande till statsverket inlevereraderörelseöverskottatt avslår motionerna 1989/90:T803 och 1989/90:T809,res. 5 (fp)res. 6 (c)7. beträffande kapitaltillskott till Notelsatatt bemyndigar regeringen att godkänna ettkapitaltillskott till från ienlighet med vad som anförs i propositionen,8. beträffande telefonautomater i glesbygdatt avslår motion 1989/90:T216 i denna del,res. 7 (v)9. beträffande texttelefonering för döva och hörselskadadeatt avslår motion 1989/90:T805,10. beträffande SOS Alarmering ABatt avslår motion 1989/90:T804.Stockholm den 25 augusti 1990På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistNärvarande: (), (), ElvingAndersson (c), (), (), MargitSandéhn (s), (), (), StenAndersson i (m), (), (),(), (), (), TomHeyman (m), () och (). Telepolitikens inriktning (mom.1)(), i (m), (), Tom () och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "riksdagsbeslut" och slutar med "densamma avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig helt till de överväganden som enligtmotionerna T808 (fp) och T215 (m) talar för för att konsumenteroch företag bör ha så stor valfrihet som möjligt i sinanvändning av teletjänster och att den svenska telepolitiken börskapa förutsättningar för en verklig nätkonkurrens mellanjämbördiga parter. Privata telenät, som t.ex. Comviks, bör gesvidgade möjligheter att vidareutvecklas genom konkurrens på likavillkor. Även helt nya nätföretag bör välkomnas. Jämlikakonkurrensförutsättningar kan skapas t.ex. via riktadeforskningsbidrag och stöd till demonstrationssystem somfinansieras av näringsliv och stat i samverkan. Med det anfördatillstyrker utskottet motion T808 (fp). Utskottetsställningstagande innebär att syftet med motion T215 (m), såvittnu är i fråga, torde få anses tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande telepolitikens inriktningatt med bifall till motion 1989/90:T808 och medanledning av motion 1989/90:T215 yrkande 25 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört,2. Ökad kapacitet i telenätet (mom.2)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet vill" och på s. 8 slutar med "motsvarande del"bort ha följande lydelse:En förutsättning för välfärd och livskvalitet är enligtutskottets mening att man kan bo och arbeta i hela Sverige.Befolkningskoncentrationer är en påfrestning både på människoroch miljö, som kostar mycket att kompensera. En väl utbyggdinfrastruktur är en förutsättning för utveckling på landsbygden.Med modern datateknik kan arbetsplatser med fördel flyttas tilllandsbygden, under förutsättning att telenätet fungerar.Utskottet delar den i motion T201 (c) uttalade uppfattningenatt varje företag och permanentbostad i landet bör kunna fåtillgång till ett telenät som har tillräcklig kapacitet fördatatrafik av en hög och jämn kvalitet. Detta innebär atttelenätet i hela landet måste förstärkas i snabbare takt änplanerat och mer än vad som kan motiveras företagsekonomiskt.Televerket bör därför få extra resurser för att den erforderliganätutbyggnaden skall kunna genomföras.Med det anförda tillstyrker utskottet motion T201 (c)yrkande1.Genom utskottets ställningstagande torde syftet med deövriga motionsyrkanden som är i fråga få anses tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande ökad kapacitet i telenätetatt med bifall till motion 1989/90:T201 yrkande 1samt med anledning av vad som förordas i propositionen ominriktningen av verksamhet i denna del underperioden --1993 och motionerna 1989/90:T215 yrkande 25 idenna del, 1989/90:T801 i denna del, 1989/90:T802 yrkande 2,1989/90:T806 och 1989/90:T807 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört,3. Ökad kapacitet i telenätet (mom.2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet vill" och på s. 8 slutar med "motsvarande del"bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motionerna T801 (fp) och T802 (vpk)uttalade uppfattningen att telenätet i glesbygd, inte minst inorra inland, har otillräcklig kapacitet fördatakommunikationer. I likhet med de motionärer som står bakomdessa båda motioner finner även utskottet att regionalarättviseskäl talar för att glesbygdens telekommunikationer börprioriteras. Det skall enligt utskottets bestämda uppfattningvara lika lätt att använda olika tjänster i t.ex.Västerbottens inland som i storstadsområdena.Med det anförda tillstyrker utskottet motion T801 (fp) i dendel som är i fråga och yrkande 2 i motion T802 (vpk).Utskottets ställningstagande innebär att syftet med de övrigamotionsyrkanden som är i fråga torde få anses tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande ökad kapacitet i telenätetatt med bifall till motionerna 1989/90:T801 i dennadel och 1989/90:T802 yrkande 2 samt med anledning av vad somförordas i propositionen om inriktningen av televerketsverksamhet --1993 och motionerna 1989/90:T201yrkande 1, 1989/90:T215 yrkande 25 i denna del, 1989/90:T806 och1989/90:T807 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört,4. Taxefrågor (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "godkände" och på s. 9 slutar med "i fråga" bortha följande lydelse:Utskottet delar den i motionerna T801 (fp) och T802 (vpk)uttalade uppfattningen att de olika taxor som televerkettillämpar för rikssamtal och lokalsamtal innebär att storatätorter gynnas på bekostnad av landsorten. För att undanröjaden orättvisan bör en enhetstaxa för teletjänster införas. Detankommer på regeringen att se till att så sker.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 1 i motionT802 (vpk). Genom detta ställningstagande torde syftet medmotion T801 (fp), i den del som är i fråga, få ansestillgodosett. Motion T215 (m) yrkande 26 avstyrks.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande taxefrågoratt med bifall till motion 1989/90:T802 yrkande 1och med avslag på motion 1989/90:T215 yrkande 26 samt medanledning av vad som förordas i propositionen om inriktningen avteleverkets verksamhet i denna del --1993 ochmotion 1989/90:T801 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört,5. till statsverket inlevererade rörelseöverskott(mom.6)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "utskottetmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör statskapitalskrivas upp så att inleveranserna till statsbudgeten blir 500milj.kr. utöver de ca 460 milj.kr. som regeringen räknar med förnästa budgetår. Med det anförda torde syftet med motionT803 (fp) få anses tillgodosett och syftet med motion T809 (c)få anses i huvudsak tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande till statsverket inlevereraderörelseöverskottatt med anledning av motionerna 1989/90:T803 och1989/90:T809 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört,6. till statsverket inlevererade rörelseöverskott(mom.6)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "utskottetmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör statskapitalskrivas upp så att inleveranserna till statsbudgeten blir 400milj.kr. utöver de ca 460 milj.kr. som regeringen räknar med förnästa budgetår. Med det anförda tillstyrker utskottet motionT809 (c). Utskottets ställningstagande innebär att syftet medmotion T803 (fp) torde få anses i huvudsak tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande till statsverket inlevereraderörelseöverskottatt med bifall till motion 1989/90:T809 och medanledning av motion 1989/90:T803 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört,7. Telefonautomater i glesbygd (mom.8)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med"teleutredningens förslag" bort ha följande lydelse.Enligt utskottets mening bör lokaliseringen avtelefonautomater inte styras av privatekonomiskalönsamhetsberäkningar utan med beaktande av sociala skäl samtsamhällsekonomiska och regionalpolitiska överväganden. I likhetmed t.ex. SJ bör kunna få betalt av staten för s.k.olönsam trafik.Vad utskottet sålunda anfört -- och som innebär att motionentillstyrks -- bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande telefonautomater i glesbygdatt med bifall till motion 1989/90:T216 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört,