bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Vidare kan nämnasatt deltar i forskningssamarbete med EG i miljörelateradefrågor.Jordbruksutskottet anger i sitt yttrande att det är angeläget attsöka påverka både EG och enskilda länder i riktning mot ökatmiljömedvetande. Som ett resultat av bl.a. tidigare handelsavtal ärgraden av samordning på miljövårdsområdet hög mellanEFTA-och , heter det i yttrandet. anseratt positionerna på miljövårdsområdet flyttats fram inom EG, ochmiljökraven har även mött en allt större förståelse t.ex. inomkommissionen. Detta torde möjliggöra kommande gemensamma riktlinjerpå miljövårdsområdet, anser jordbruksutskottet.Utrikeutskottet ansluter sig till jordbruksutskottets uttalanden.En sammanfattande bedömning är att intresset och ambitionerna förökat miljövårdsarbete ökar inom EG. Utskottet vill i sammanhangetupprepa vad som sades i betänkandet 1988/89:UU19, nämligen attSverige inte skall sänka utan höja ambitionerna på miljövårdsområdet.Samarbetet med EG bör härvid inte betraktas som ett hot utan som enmöjlighet till att med gemensamma ansträngningar nå längre. Det är idetta sammanhang synnerligen viktigt att uppmärksamma de storamiljöproblemen i och aktivt medverka till bättre miljö idessa länder.ECE är, jämte andra organ som och , ett viktigtorgan för miljösamarbetet och torde så förbli . Detgår inte att med säkerhet förutse vilka organisatoriska förändringareller förskjutningar som kan komma att äga rum på när detgäller miljösamarbetet i Europa.En rad yrkanden berör på delvis olika sätt behovet av att bibehållaeller stärka svenska skyddsnormer. Utskottet vill här erinra om attbetänkandet 1988/89:UU19 återgav den ståndpunkt slagitfast, nämligen att en försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö är prissom vi inte är beredda att betala för ett närmare samarbete med EG.Utskottet anser att denna utgångspunkt, att slå vakt om och attvidareutveckla existerande höga standard på miljöskyddsområdet,gäller också i de förhandlingar som förs mellan EG och EFTA. Påvissa punkter kan det för och andra EFTA-länders del bliaktuellt med särskilda läsningar exempelvis övergångsregler inomramen för säger i sitt yttrande angående skyddsnivåer attEFTA-länderna har klargjort vikten av att bibehålla en högambitionsnivå. EG:s inställning är att undantagen måste begränsastill ett minimum och att alltför omfattande krav på särlösningarriskerar att urholka innehållet i ett kommande . Båda parterär eniga om att frågorna skall lösas i själva förhandlingsskedet. Ettviktigt element härvidlag är att EFTA-länderna ges möjlighet attdelta i utvecklingen av nya internationella regler. Utrikesutskottetansluter sig till detta.Jordbruksutskottet kommenterar också två yrkanden där specifikaexemplifieringar görs, yrkande 4 i motion U542 (mp) angående freoneroch yrkande 3 i motion U522 (mp) angående handel med miljöfarligtavfall.Jordbruksutskottet säger beträffande freoner bl.a. att målet fördet svenska avvecklingsprogrammet för CFC-produkter är en totalavveckling av användningen av ozonnedbrytande ämnen inom allaanvändningsområden. beslut om att avveckla användningen avCFC ligger till grund för det fortsatta arbetet, och det finns inteanledning att ompröva detta beslut.Beträffande handel med miljöfarliga ämnen refererarjordbruksutskottet till regeringens proposition 1989/90:100. Avfalleller andra farliga produkter skall enligt propositionen inteexporteras till land som saknar reurser att ta hand om avfallet ellerprodukten på ett miljöriktigt sätt. Ett samordnat handlande bordeeftersträvas i . Inom såväl som Förenta nationernasmiljöprogram pågår arbete med konventioner för attinternationellt reglera kontrollen av gränsöverskridande transporterav avfall som kan hota människors hälsa eller miljö. Vidareredovisades i propositionen bl.a. det arbete som bedrivs påkemikalieområdet inom , FN och mellan de nordiska länderna.Riksdagen anslöt sig till vad som anförts i propositionen om detinternationella samarbetet på avfallsområdet. Utrikesutskottetansluter sig till jordbruksutskottets yttrande.Med det ovan anförda får yrkande 6 i motion U503, yrkande 1 imotion U657, yrkande 8 berörd del i motion U518, yrkande 7 berörd deli motion U515, yrkande 5 i motion U519, yrkande 3 i motion U522 ochyrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 13 i motion U542 anses besvarade.VII. Jordbruk, livsmedelSammanfattning av motionernaI motion U504 (m) yrkas att nuvarande regler för industrinsråvarukostnadsutjämning med anpassning till EG skall bibehållasoberoende av ursprungsland.I motion U518 (c) yrkande 13 framförs att jordbruksproduktionen börplaneras på ett sätt som garanterar en långsiktig uthålligfolkförsörjning i hela Europa.I motion Fi207 yrkande 5 (mp) sägs att jordbrukspolitiken inteskall anpassas till EG. I motion U522 (mp) yrkande 11 begärsklarläggande om att förhandlingsmandatet inte omfattar jordbruket. Imotion U542 (mp) yrkande 8 framförs de skillnader ilivsmedelsnormerna mellan och EG som inte får utjämnas genomatt svenska normer försvagas eller planerade skärpningar försenas.UtskottetInledningsvis kan konstateras att EFTA-ländernas deltagande i EG:sgemensamma jordbrukspolitik (CAP) inte ligger inom ramen för depågående EES-förhandlingarna. Däremot berörs jordbruket genom attsamarbetet EG/EFTA syftar till att innefatta handeln med bearbetadejordbruksvaror samt regelverket för livsmedel. Vidare ingårregelverket för veterinära och fytosanitära (växtsanitära) frågor.I utskottets betänkande 1988/89:UU19 angavs att de grundläggandeprinciperna för den svenska jordbrukspolitiken överensstämmer i sinahuvuddrag med EG:s jordbrukspolitik. Enligt utskottets bedömningskulle ett nära samarbete med EG även på jordbruksområdet ur dennasynvinkel inte behöva möta några allvarliga hinder. Redan under dekontakter som förekom mellan och EG i början av 1970-taletförklarade den att utan större problemskulle kunna tillämpa EG:s gemensamma jordbrukspolitik. Utskottetframförde vidare vikten av att ta hänsyn till det jordbruk som harregionalpolitisk betydelse och som bidrar till att bevara särskildamiljövärden.Dessa uttalanden äger sin giltighet även i dag.I jordbruksutskottets yttrande sägs bl.a. att generell frihandelmed jordbruksprodukter inte är aktuell inom EES. Däremot diskuterasmöjligheten att underlätta handeln med specifika produkter medanknytning till jordbrukssektorn. EG har bl.a. markerat önskvärdhetenav att liberalisera handeln med vissa produkter, såsom grönsaker ochfrukt, från de fattigare . EFTA har offensivaintressen som i första hand ligger inom området bearbetadejordbruksprodukter. I anslutning härtill diskuteras också nya reglerför råvaruprisutjämning. framlagdalivsmedelspolitiska propositionen (1989/90:146) konstaterades attförhandlingarna mellan EFTA och EG inte omfattar en gemensamjordbrukspolitik. framhölls att önskemål från EG:s sida omökat marknadstillträde för vissa jordbruksprodukter motiveradelättnader på EG-marknaden för intressanta svenska produkter. Medåberopande av vad som anförts i propositionen framhölljordbruksutskottet i likhet med vissa motionärer att det frånjordbrukets synpunkt var angeläget med ett ökat marknadstillträdeinom EG för svenska livsmedel. Utskottet utgick ifrån att delättnader för intressanta produkter som avsågs i propositionen gälldejordbruksprodukter (1989/90:JoU25).Utrikesutskottet ansluter sig till vad som anförts avjordbruksutskottet.Jordbruksutskottet refererar, med anledning av motion U518 yrkande13 om planering av långsiktigt uthållig folkförsörjning i , ursitt betänkande om livsmedelspolitik (1989/90:JoU25) att det knappastär möjligt att närmare bedöma i vad mån det fanns anledning att göraantaganden om den framtida utvecklingen av den globalalivsmedelsförsörjningen som väsentligen avvek från regeringensbedömning som grundades på FAO:s undersökningar och prognoser.Samtidigt anslöt sig utskottet till vissa motionärers synpunkter närdet gäller de risker för livsmedelsproduktionen som är förenade medekologiska katastrofer och annan negativ miljöpåverkan. Det ansågs ejmeningsfullt att föreslå något bestämt riksdagsuttalande i en frågadär möjligheterna att dra bestämda slutsatser om den långsiktigautvecklingen i hög grad är begränsade.Urikesutskottet ansluter sig till jordbruksutskottets uttalande.Utskottet noterar härutöver att en förbättring avlivsmedelsförsörjningen i kan förväntas efteren övergång till marknadsekonomi på jordbruksområdet. Deteffektivaste sättet att tillgodose en långsiktig folkförsörjning iEuropa torde således vara, förutom övergång till marknadsekonomi ivissa länder, en avreglering av jordbruksmarknaderna liksom enreducering av de höga stödnivåerna. En sådan omställning måste skeunder miljömässigt acceptabla former.Med anledning av motion U504 om råvarukostnadsutjämning kanföljande sägas. beslutade (1989/90:JoU25) attnuvarande system för utjämning av industrins råvarukostnader (RÅK)bibehålls i avvaktan på resultatet av de förhandlingar som pågårmellan EFTA och EG om ett enhetligt system.När det gäller det som anförts i motion U542 yrkande 8 omskyddsnormer vill utskottet upprepa det som nämnts på flera ställen ibetänkandet och även i inledningsavsnittet, nämligen att det intefinns någon särskild grund för att en anpassning till EG:s reglerskulle behöva innebära en sänkning av våra krav i olika avseenden,även om det ibland måste bli fråga om förändringar, samt attutgångspunkten är att lägre skyddsnormer inkl. minskat konsumentskyddinte bör accepteras. Frågan är föremål för förhandlingar i vilka detkan bli fråga om särskilda lösningar.Med det ovan anförda får motion U504, yrkande 13 i motion U518 ochyrkande 8 i motion U542 anses besvarade. Yrkande 5 i motion Fi207 ochyrkande 11 i motion U522 avstyrks.VIII. TransporterSammanfattning av motionerI motion U520 (m) framförs med utgångspunkt från önskemål omförbättrad trafiksäkerhet dels att en harmonisering i avgällande hastighetsgränser bör ske till de krav som gäller i övrigaVästeuropa, dels att en tidsplan för införandet av till EG anpassadehastighetsbegränsningar fastställs.I motion U523 (mp) anges att en anslutning eller harmonisering medRomfördragets artikel 75 vore oförenlig med en trovärdigneutralitetspolitik. Det framförs i motionen att tillämpningen avartikel 75 skulle kunna innebära att ett kan tvingas tillåtagenomfart för krigsmateriel och trupper.I motion U542 (mp) anförs dels att EG-anpassningen inte får medföraen ökning av lastbilstrafiken, dels att de av planeradeinvesteringarna i bärighetshöjande åtgärder som motiveras avEG-anpassning inte skall genomföras.Enligt motion U531 (m) måste svensk sjöfartspolitik utformas så attsvenska rederier kan medverka på samma villkor som gäller iEG-länder. måste arbeta aktivt så att svenska skepp ochrederier inte utsätts för diskriminering till följd avkonkurrensreglernas tillämpning.UtskottetSåväl i trafikutskottets yttrande som i utrikesutskottetsbetänkande /89:UU19 refereras till beslut den 5 maj1988 med anledning av proposition 1987/88:50 om trafikpolitiken inför1990-talet (och ), /88:21. att bör verka för en gemensam europeisktransportmarknad. Detta innebär att eftersträvar enharmonisering av de europeiska ländernas regelsystem i syfte attutjämna skiljaktigheter vad gäller konkurrensvillkoren för deinternationella transporterna. Den svenska trafikpolitiken börutvecklas på ett sätt som gör att den inte avviker från huvuddragen iEG:s trafikpolitik. Enligt riksdagsbeslutet är det önskvärt med enenhetlig trafikpolitik där framför allt ifråga om deinternationella transporterna har samma regler som EG. Samtidigtfastslås i beslut att den gemensamma trafikpolitiken intefår innebära att avkall görs på väsentliga intressen i fråga ommiljö, säkerhet och hälsa. Vidare anges att utvecklingen av deninternationella kombinerade väg- och järnvägstrafiken bör stödjas ochatt en framtida avreglering av den internationella vägtrafiken intebehöver innebära negativa konsekvenser för järnvägarna och denkombinerade trafiken.Trafikutskottet finner i sitt yttrande inga skäl för att göra någonändring av de yttranden om gemensam trafikpolitik som gjordes vidriksdagsbeslutet.Utrikesutskottet ansluter sig till trafikutskottets yttrande.Frågan om en gemensam trafikpolitik är föremål för diskussioner inomramen för EG/EFTA-samarbetet. Utskottet utgår ifrån att regeringensöker tillgodose svenska intressen, bl.a. när det gällermiljöskyddsaspekterna, utan att den grundläggande ambitionen attfinna gemensamma trafikpolitiska bestämmelser åsidosätts.Härmed avstyrks yrkande 9 i motion U542 (mp).Trafikutskottet refererar i sitt yttrande till riksdagsbeslutet1987 (TU19) om ett tioårigt investeringsprogram förbärighetshöjningar på vissa delar av vägnätet. Dessa åtgärderbedömdes vara av stor betydelse för svenskt näringsliv, inte minstför den industri som utnyttjar skogsråvaror. Dessutom innebäråtgärderna att anpassningen till EG underlättas. seri sitt yttrande inga skäl att ompröva riksdagsbeslut.Trafikutskottet refererar vidare till sitt betänkande /88:20i vilket anges att utvecklingen av biltrafiken måste ske underbeaktande av kraven på en hög säkerhet och en god miljö. I beslutetbetonas att för att komma till rätta med vägtrafikens miljöproblemkrävs i första hand miljövänligare fordon.Utrikesutskottet ansluter sig till trafikutskottets yttrande.Härmed avstyrks yrkande 10 i motion U542 (mp).I trafikutskottets yttrande anges att EG-staterna ännu inte nåttenighet om harmoniserade hastighetsbegränsningar förpersonbilstrafiken. I fråga om lastbilar och bussar föreligger ettpreliminärt förslag men som ännu inte lett till enighet. Utskottetnämner vidare att en nordisk harmonisering av hastighetsgränserna haraktualiserats och att trafiksäkerhetsverket på uppdrag av regeringenutarbetat ett förslag till nya regler för hastighetsbegränsningar iSverige. Förslaget bereds inom regeringskansliet.Utrikesutskottet ansluter sig till trafikutskottets yttrande.Härmed avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U520 (m).Avsikten med artikel 75 i är att transporter skallkunna ske på lika villkor ur konkurrensrättlig synvinkel. Dettainnebär inte automatiskt rätt till tillträde till annan statsterritorium. Artikel 75 innebär således inte att krigsmateriel ellertrupp fritt skall kunna föras över gränserna.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U523 (mp).Beträffande sjöfart kan utskottet konstatera att förhandlingar förnärvarande pågår mellan EG- och EFTA-länderna inom ramen förEES-processen. Syftet med förhandlingarna är att uppnå en gemensamtransportmarknad och således motverka diskriminering.Med det ovan anförda får motion U531 (m) anses besvarad.IX. Massmedia och kulturMotionernaModerata samlingspartiet tar i motion U509 upp deltagandei kultursamarbetet inom EG. I motiveringen som återfinns i motionKr256 påpekas att antog ett program medriktlinjer för kultursamarbetet fram t.o.m. och att arbetetpå att utforma ett program för tiden därefter har påbörjats.I motion U518 (c) förordas att den inom ramenför ESK-processen skall verka för att en europeisk kulturfondinrättas.Enligt motion U522 yrkande 5 (mp) vill motionärerna att riksdagenskall begära ett klarläggande om att förhandlingsmandatet ej omfattarharmonisering av radio-TV-verksamheten.UtskottetSverige, övriga EFTA-länder och EG har gemensamma värderingar ifråga om kulturens roll i samhället och betydelsen av kulturellmångfald. Detta utgör en god grund för ett utökat samarbete påkulturområdet.I kulturutskottets yttrande redogörs för en del av EG:s arbete påkulturområdet. konstaterar att kulturfrågorna inom EGinte finns inskrivna som ett område för gemenskapspolitik vare sig iRomtraktaten eller i den europeiska enhetsakten. I samband medbesluten om att genomföra den inre marknaden och behoven att därvidockså definiera ett "Medborgarnas " antog EG-kommissionen detnämnda programmet för kulturfrågor. I programmet anges fyra områdensom speciellt viktiga, nämligen bokutgivning och översättning,sponsring, audiovisuella frågor och kulturutbildning. EG:sministerråd har inrättat en särskild kulturkommitté för att bereda,verkställa och följa upp arbetsprogrammet.Inom EG har en rapport--Culture and citizen in theyear 2000--utarbetats av en av kommissionen särskilt tillsattkommitté. I rapporten som överlämnades till kommissionen i november1989 föreslås en rad åtgärder på kulturområdet. Kommissionen har ännuinte tagit stälning till kommitténs förslag.I yttrande redogörs vidare för arbete när det gällerkulturfrågorna inom ramen för EG-samarbetet. Utskottet uppger att förkulturfrågor har en särskild arbetsgrupp -- arbetsgruppen för kultur-och informationsutbyte med (EKI) -- tillkallats. Arbetsgruppen-- i vilken ingår representanter för bl.a. ochutbildningsdepartementet -- har genom möten med företrädare för olikasektorer inom kulturlivet sökt kartlägga hinder och möjligheter förökat kulturutbyte med . Arbetsgruppen har i juni 1990sammanträffat med företrädare på tjänstemannaplanet för Kommissionenoch för fortsatta diskussioner rörande möjligheternaför kultur- och erfarenhetsutbyte i . En fråga somuppmärksammas är också hur EG:s regelsystem kan komma att påverka desvenska kulturpolitiska stödsystemen. Enligt vad utskottet inhämtatär avsikten att en specialstudie av detta problem skall genomförasinom utbildningsdepartementet.I detta sammanhang kan även nämnas att inom Nordiska rådetdiskuteras EG och kulturen i ett nordiskt perspektiv ochmöjligheterna för de nordiska länderna att spela en roll somkulturnationer i framtidens konstaterar sålunda att det från svensk sida pågårett omfattande arbete när det gäller att följa utvecklingen avkulturfrågor inom EG och att skapa förutsättningar för att detsvenska kulturlivet skall kunna delta i de projekt som planläggs inomEG.Utrikesutskottet ansluter sig till kulturutskottets yttrande.Härtill kan fogas att det är viktigt att främja deltagandei de stipendieprogram på kulturområdet som avses läggas fram inom EG.Vad gäller förslaget i motion U518 om en europeisk kulturfond anförkulturutskottet följande:Den i motionen nämnda konferensen i avslutades eftersex veckors diskussioner utan att enighet hade kunnat uppnås om ettslutdokument. Som följd härav finns inga förslag från dennakulturkonferens som senare möten inom ESK-processen haft att taställning till. Enligt vad utskottet inhämtat har förslag ominrättande av en europeisk kulturfond inte förts fram i den fortsattaESK-processen.Utskottet har i det föregående redogjort för det arbete som pågårinom EG för att stödja och utveckla kultursamarbetet i . Äveninom vidtas olika åtgärder för att stärka den europeiskakulturen.Utskottet gör följande bedömning. Resultatet av de pågåendeEES-förhandlingerna mellan EG- och EFTA-länderna kan självfallet fåstor betydelse för det framtida kulturella samarbetet i Europa.Utskottet anser att det inte finns förutsättningar för att medanförhandlingarna pågår bedöma lämpligheten av att en sådan fondinrättas, som motionen synes syfta till, nämligen en fond förkulturellt utbyte mellan länderna i och ansluter sig till kulturutskottets yttrande.Med det ovan anförda får motion U509 (m) och yrkande 12 i motionU518 anses besvarat.I motion U522 berörs mediaområdet. I anslutning till behandling avdenna motion erinrar kulturutskottet om utbildningsministernsuttalande budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. Han framhöll vikten av att främja ett ökat utbyte inom Nordenoch men menade också att det var viktigt att slå vakt om vårnationella identitet.Utbildningsministern bedömde att det viktigaste är att komma framtill en nationell politik inom främst det audiovisuella området somtillåter oss att upprätthålla dagens höga ambitionsnivå somden tar hänsyn till att samarbetet med andra länder börintensifieras.Vidare fastslogs att målet för den svenska televisionen även ifortsättningen bör vara att verka för yttrandefrihet, mångfald ochkvalitet. Det svenska språket och den svenska kulturens ställning börvärnas, och det nationella TV-utbudet bör vara tillgängligt i helalandet.Kulturutskottet utgår från att EES-förhandlingar från svensk sidabedrivs utifrån det synsätt på massmediepolitiken som ovanredovisats.Kulturutskottet erinrar vidare om att på massmedieområdet harsamarbetssträvandena i lett till betydelsefullaresultat. öppnades konvention omgränsöverskridande television för undertecknande. Konventionen harhitintills skrivits under av tretton medlemsstater, bland demSverige. antog direktivet TV utangränser, som vuxit fram i ett komplicerat samspel med den nyssnämndakonventionen -- EG:s medlemmar formerar ju en majoritet inomEuroparådet.I månadsskiftet september-oktober 1989, slutligen, avhölls i Parispå initiativ av president och , enkonferens -- de s.k. assises audiovisuelles -- med deltagande avsåväl EG-staterna som övriga västeuropeiska stater damt vissaöststater. Konferensen följs upp med ett antalkonkreta samarbetsprojekt för att stärka den europeiska TV- ochfilmproduktionen, det s.k. Audiovisuella Eureka. I sammanhanget kannämnas att inrättade en europeisk fond för stödtill samproduktion och distribution av film--EURIMAGES. blevmedlem i fonden under år 1989.Utskottet ansluter sig till kulturutskottets yttrande.Härmed avstyrks motion U522 yrkande 5.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det enda EG-direktivsom finns på området och som berörs i EG-samarbete "TV utangränser" på åtskilliga punkter sammanfaller med Europarådetskonvention om gränsöverskridande TV och som undertecknade1989. Den harmonisering som är aktuell i sammanhanget är gemensammaregler för innehållet i vidaresända program i andra länder samteventuella åtgärder för att stärka det europeiska inslaget iprogramutbudet. Ett exempel på en fråga som kan komma attdiskuteras i sammanhanget är regler för reklam i vidaresända program.Utskottet drar slutsatsen att staternas rätt att utforma sin egennationella radio- och TV-politik och andra övergripande frågor intenärmare berörs i EG-samarbetet.X. Närings- och regionalpolitiska frågorMotionernaMiljöpartiet anför i motion U533 yrkande 1 att en EG-anpassning avsvenskt näringsliv riskerar att leda till handelskrig. Vissa välförberedda storföretag kan skörda vinster, men många företag som ärsämre rustade för stenhård internationell konkurrens kommer att gåunder.I yrkande 3 i motion U533 (mp) begärs ett tillkännagivande om attSverige skall bibehålla oinskränkt rätt att självt besluta omregionalpolitiskt stöd utan att detta skall behöva underställas EG:seller annat överstatligt organs godkännande.UtskottetEn av de grundläggande målsättningarna med närmande tillEG är att de svenska företagen skall kunna konkurrera på lika villkormed andra företag på den europeiska marknaden. Skapandet av envästeuropeisk marknad enligt de riktlinjer som gäller för detpågående samarbetet mellan EG och EFTA kommer enligt utskottetsbedömning att förbättra förutsättningarna för industriell verksamheti och därigenom underlätta en aktiv närings- ochregionalpolitik. Utskottet anser sammanfattningsvis att det intefinns belägg för bedömningen att ett närmande till EG skulle ledatill en försämrad regionalpolitisk utveckling i . Det kan isammanhanget konstateras att regionalpolitik fått stor uppmärksamhetinom EG. Anslagen till har ökat kraftigt undersenare år. Syftet är att underlätta utvecklingen i de delar av EG somhar en väsentligt lägre utvecklingsnivå än genomsnittet.Såväl näringsutskottet som arbetsmarknadsutskottet tar i sinayttranden upp närings- och regionalpolitiska frågor.Näringsutskottet anför i sitt yttrande att en ökad internationellkonkurrens inte bara är en följd av utan ett av syftena med denekonomiska integrationen i . tar därföravstånd från den grundsyn på konkurrensens roll i det ekonomiskalivet som motion U533 ger uttryck för.I arbetsmarknadsutskottets yttrande refereras vad utskottet anfördei sitt betänkande Regionalpolitik för 90-talet (1989/90:AU13).