bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Avdrag för reparationer i småhus (mom. 29), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Förslaget har" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse:Som anförs i moderata samlingspartiets partimotion Bo2 börbeträffande småhus en avdragsrätt för reparationer införas. Ensådan rätt skulle verksamt bidra till att stävja det s.k.svartjobberiet. En rätt till avdrag för styrkta lönekostnaderupp till exempelvis . skulle sannolikt inteleda till något nämnvärt inkomstbortfall för staten.Vad nu anförts om avdrag för reparationer i småhus börövervägas. Utskottet föreslår att med anledning avmotionen som sin mening ger regeringen detta känna.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande avdrag för reparationer i småhusatt med anledning av motion 1990/91:Bo2 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,41. Ett system för bosparande (mom. 30), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Som skatteutskottet" och slutar med "yrkande 9föreslagits" bort ha följande lydelse:I en avvikande mening (m) till skatteutskottets yttrande1990/91:SkU2y om bosparande anförs följande.Det finns enligt vår mening ett stort behov av att öka detlångsiktiga sparandet i . Det bör mot denna bakgrundskapas nya och attraktiva former för målsparande till egenbostad i form av ett småhus eller en bostadsrätt. Ökar detenskilda bosparandet minskar lånebehovet till bostadssektorn. Enannan följd är att månadsutgifterna för de boende blir lägre dåen större del av bostadskostnaden kan betalas kontant medsparade medel. Ägandet medför också regelmässigt underhåll avbostaden.Ett bosparande bör utformas enligt följande.Sparandet skall ske regelbundet av . Eftersom sparbeloppet i princip binds till banken ellerkreditinstitutet under bör man kunna påräkna högreränta än för annat sparande.Sparmedlen får disponeras av låntagaren motuppvisande av ingånget köpeavtal.När sparbeloppet lyfts för inköp av bostad utgår en statligskattefri premie för det sparbelopp som stått inne minst tre år.Premien utgår , dock högst 10 000 kr.I det fall bosparandet avbryts tidigare än ellermedlen disponeras för annat ändamål utgår ingen skattefristatlig premie.Vi tillstyrker således motion Bo2 yrkande 9 om att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ett system medbosparande med denna utformning bör införas.Bostadsutskottet, som delar vad i den avvikande meningenanförts, föreslår att med anledning av moderatasamlingspartiets partimotion Bo2 som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bosparande.dels att moment 30 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:30. beträffande ett system för bosparandeatt med anledning av motion 1990/91:Bo2 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,42. Räntestöd för underhåll (mom. 31)(), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Som utskottet" och på s. 43 slutarmed "yrkande 9 tillstyrks" bort ha följande lydelse:Systemet med räntesubventioner till fastighetsunderhåll harunder kritiserats i motioner och reservationerfrån m, fp och c. I stället har ett system med reparationsfonderförordats. Även i motioner från dessa partier, väckta medanledning av den nu behandlade propositionen, lämnas förslag ifrågan. Denna fråga har utskottet behandlat ovan. Det nuaktuella regeringsförslaget innebär att subventionen avfastighetsunderhållet skall utvidgas till att även omfatta detlöpande lägenhetsunderhållet, såsom målning och tapetsering.Nackdelarna med det nuvarande systemet skulle vid en sådanregelförändring kraftigt förstärkas. Som framhålls i motionerfrån m, fp resp. c skulle en sådan ordning kunna leda till attbostadsföretagen slutar att fondera medel för underhållet.Följden blir en ren lånefinansiering av det löpandelägenhetsunderhållet. Detta innebär i praktiken att dagensförslitningskostnader vältras över på den kommande generationenboende. Utskottet anser mot denna bakgrund att förslaget omräntestöd till underhåll bör avslås.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning avfolkpartiets partimotion Bo9 yrkande 8 såvitt nu är i fråga ochmotion Bo6 (c) yrkande 14 ge regeringen till känna.Propositionens yrkande 9 avstyrks. Utskottets ställningstagandeinnebär vidare att vad i motion Bo3 (mp) yrkande 10 föreslagitsär tillgodosett.dels att moment 31 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:31.beträffande räntestöd för underhållatt med anledning av motion 1990/91:Bo3 yrkande 10,1990/91:Bo6 yrkande 14 och 1990/91:Bo9 yrkande 8, detta yrkandesåvitt nu är i fråga, samt med avslag på proposition 1990/91:34yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,43. Räntestöd för underhåll (mom. 31)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Som utskottet" och på s. 43 slutarmed "yrkande 9 tillstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet avstyrker förslaget i propositionen om att utvidgaräntestödet för underhåll till att även gälla rentlägenhetsunderhåll. Som anförs i de grönaspartimotion Bo3 är de neutralitetsskäl som bostadsministernåberopar som motiv för förslaget inte självklara.Neutralitetsskälet kan endast åberopas om egnahemsägarnafinansierar löpande underhåll med lån, vilket långt i frånalltid är fallet. Möjligheterna till en sådan lånefinansieringkommer dessutom i princip att bortfalla i ett räntelånesystemmed en sådan uppbyggnad som regeringen föreslår.Förslaget innebär vidare att inköpta underhållsåtgärder gynnasi förhållande till egna arbetsinsatser. Speciellt när det gällerlägenhetsunderhåll med kortare varaktighet har det även ihyreshus blivit allt vanligare att dessa åtgärder utförs someget arbete. Utskottet, som ställer sig positivt till dennautveckling, anser att regeringsförslaget även av detta skäl ärolyckligt utformat.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört med anledning avmiljöpartiets partimotion Bo3 yrkande 10 samt motionerna Bo6 (c)yrkande 14 och Bo9 (fp) yrkande 8 såvitt nu är i fråga börriksdagen således avstyrka propositionens yrkande 9 om räntestödför underhåll.dels att moment 31 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:31.beträffande räntestöd för underhållatt med anledning av motion 1990/91:Bo3 yrkande 10,1990/91:Bo6 yrkande 14 och 1990/91:Bo9 yrkande 8, detta yrkandesåvitt nu är i fråga, samt med avslag på proposition 1990/91:34yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,44. Konsolideringsfondernas storlek (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Det förslag" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som i motion Bo7 (s) anförs angåendekonsolideringsfondernas storlek. Det skulle således avsevärtförbättra förutsättningarna för ombyggnader om de allmännyttigabostadsföretagens ombyggda fastigheters värde inte skulle ingå iunderlaget för konsolideringsfonden förrän efterombyggnaden. Villkoren för räntestöd till underhåll bör såledesändras i detta avseende. Vad utskottet nu anfört med anledningav motion Bo7 (s) bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32.beträffande konsolideringsfondernas storlekatt med anledning av motion 1990/91:Bo7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,45. Räntebidragstrappan (mom. 33)(), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Utskottet instämmer" och på s. 44slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse:Utskottet ser inget skäl att på de grunder som regeringenföreslår, slopa det s.k. taket på räntebidragstrappan.Propositionens yrkande 10 avstyrks således. Motionerna Bo3 (mp)yrkande 10 och Bo9 (fp) yrkande 8 såvitt nu är i frågatillstyrks.dels att moment 33 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:33.beträffande räntebidragstrappanatt med bifall till motionerna 1990/91:Bo3 yrkande11 och 1990/91:Bo9 yrkande 8, detta yrkande såvitt nu är ifråga, avslår proposition 1990/91:34 yrkande 10,46. Temporär ändring av bokföringslagen (mom. 34)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Utskottet kan" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse:Den redan beslutade skattereformen riskerar i många fall attleda till oacceptabla hyreshöjningar. Det är mot denna bakgrundangeläget att vidta olika åtgärder som kan dämpa behovet avsådana höjningar. I motion Bo8 (s) föreslås en åtgärd somåtminstone tills vidare kan bidra till att hålla tillbakabostadsföretagens hyreskrav. Enligt utskottets mening bör entemporär ändring av bokföringslagen göras i syfte att befria de allmännyttiga bostadsföretagen från kravet attgöra planmässiga avskrivningar av fastighetskapitalet. Det börankomma på regeringen att utarbeta ett lagförslag meddenna innebörd och återkomma till med förslag ifrågan.Vad ovan anförts med anledning av motion Bo8 (s) bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34.beträffande temporär ändring av bokföringslagenatt med anledning av motion 1990/91:Bo8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,47. Översyn av bruksvärdesystemet (mom. 35)(), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Bruksvärderegeln i" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är, som framgått ovan, situationen påbostadsmarknaden sådan att olika åtgärder måste vidtas för attden skall fungera. I detta betänkande har utskottet främstbehandlat vikten av ett fungerande bostadsfinansieringssystem.Emellertid finns skäl att också fästa uppmärksamheten på den ifolkpartiets partimotion Bo9 aktualiserade frågan om en översynav bruksvärdesystemet i hyreslagstiftningen.Bruksvärderingen medför att hyran ibland sätts lägre ochibland högre på grund av att lägesfaktorn inte beaktastillräckligt. Yngre och ocentralt belägna lägenheter får oftast,relativt sett, högre hyra än äldre och centralt belägna. Dettainnebär ett ineffektivt utnyttjande av bostäderna och en lågrörlighet på bostadsmarknaden. På en på detta sätt regleradmarknad är det främst de nya bostadskonsumenterna som stängsute.Det nu i korthet beskrivna balansproblemet skapar krav på nyaregleringar som leder till omfattande subventioner och i värstafall till nya regleringar. Det finns ingen anledning att tro attplanhushållning och regleringar just på bostadsmarknaden skullevara överlägsen ett mera marknadsanpassat system.Som föreslås i den nu behandlade partimotionen finns godamotiv att föreslå att en översyn av bruksvärdesystemet görs.Utskottet vill erinra om att i en reservation m, fp och c tilldet behandlade betänkandet 1990/91:BoU1 om vissafastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor liknande förslag förtsfram.dels att moment 35 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:35. beträffande översyn av bruksvärdesystemetatt med anledning av motion 1990/91:Bo9 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,48. Anslag (mom. 36)Under förutsättning av bifall till reservation 1Agne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Utskottet har" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan avstyrkt de förslag som grundar regeringensbegäran om anslag på tilläggsbudget I. Något behov av deaktuella anslagen föreligger därmed inte. Regeringsförslagetavstyrks med hänvisning härtill även i vad avser anslag.dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:36.beträffande anslagatt avslår regeringens förslag i proposition1990/91:34 yrkandena 11, 12 och 13,Särskilda yttranden1. Ikraftträdandet av ett nytt bostadsfinansieringssystemAgne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anför:Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om attöverväganden bör göras att flytta fram ikraftträdandet av detnya systemet till . Sakfråganskall inte nu diskuteras. I motioner och i reservationer från m,fp och c har klart motiverats att ett nytt system med den avregeringen föreslagna utformningen över huvud taget inte skallinföras.Vi vill emellertid kritisera det sätt på vilket förslaget omöverväganden om ny ikraftträdandetidpunkt aktualiserades iutskottet. Vare sig i propositionen, motioner eller underutskottets beredning av ärendet har denna fråga behandlats.Frågan kom upp i utskottet först vid justeringen avbetänkandet. Starka och befogade invändningar kan och bör riktasmot att regeringspartiet med stöd av de gröna pådetta sätt och utan verderbörlig beredning driver igenom ettutskottsbeslut på det sätt som skett.2. Ikraftträdandet av ett nytt bostadsfinansieringssystemEva () anför:Vänsterpartiet har i allt väsentligt stött regeringsförslagetom ett nytt bostadsfinansieringssystem vilket beträffande låntill nya hus enligt propositionen innebär ett ikraftträdande den1 juli 1992.Vare sig i propositionen, motioner eller under utskottetsberedning av ärendet har förslag om annan tidpunkt avseendeikraftträdandet förts fram. Emellertid föreslog representanterför regeringspartiet vid justeringen av betänkandet attregeringen borde överväga om reformen skulle kunna träda i kraftden , dvs. än enligtpropositionen.Jag vill inte diskutera det lämpliga i den ena eller andratidpunkten för ikraftträdandet men vill kritisera denbehandlingsordning som utskottet tvingats till i frågan på grundav det tillkännagivande som socialdemokraterna och miljöpartietde gröna föreslår att göra. Om regeringen finner detangeläget att reformen bör träda i kraft tidigare finns jumöjligheten att i en proposition aktualisera frågan.3. LåneunderlagetAgne och (båda c) anför:Det är, som framgår av den till detta betänkande fogadereservation 1, vår uppfattning att dagens lånesystem måsteersättas med ett bostadsfinansieringssystem som är enkelt ochlätthanterligt för såväl låntagare som långivare. I detta nyasystem kommer det inte att finnas något behov av den omfattandebyråkratiska kontrollapparat och det regelverk som tynger dagenssystem. I ett nytt finansieringssystem skall statens åtaganden istället ges en enhetlig utformning lika för alla och baseras påytor och kvalitetskrav för en normalbostad.Vi delar således den i motionerna grundläggande uppfattningenatt metoden för beräkning av låneunderlaget bör förenklaskraftigt. En sådan genomgripande förenkling kommer bäst tillstånd genom införandet av det av oss förordadefinansieringssystemet.4. Personliga investeringskontonAgne och (båda c) anför:I en avvikande mening i skatteutskottets yttrande1990/91:SkU2y anför utskottets ledamöter från centerpartietföljande:I motion Bo5 av m.fl. (c) läggs fram förslag omett finansieringssystem med en bassubvention som är lika föralla och med en solidarisk fördelning av kostnader mellan äldreoch yngre fastigheter.I motionen framhålls att en minskning av bostadssubventionernamåste kombineras med stimulanser för hushållssparandet. Ett ökatsparande leder till ökat ansvar och bredare engagemang i detegna boendet. Det är också ett viktigt instrument för denenskilde att försöka minimera kostnaderna, framför allt vidproduktionstillfället.Förslaget i Bo5 om ett nytt finansieringssystem bör ses irelation till tidigare c-förslag om sparstimulerande åtgärder,bl.a. införande av personliga investeringskonton. Till ettsådant konto skall medel kunna avsättas med rätt till avdrag vidtaxeringen. Medlen skall kunna tas i anspråk i samband medinvesteringar i företag, bostad eller studier.Personliga investeringskonton ger således en möjlighet tillett förmånligt sparande för en egen bostad. Något yrkande ominförande av personliga investeringskonton har emellertid inteframställts i detta sammanhang, bl.a. därför att förslaget harett mer vittomfattande sparstimulerande syfte. Vi har därförinte anledning att redovisa något ställningstagande i denna delutan vill på detta sätt endast erinra om att de personligainvesteringskontona utgör en integrerad del av det förslag tillnytt finansieringssystem som läggs fram i c-motionen.Vi instämmer med vad i den avvikande meningen anförts och villtillägga att under allmänna motionstiden i januari1991 avser att aktualisera den nu behandlade frågan. Bilaga 1Skatteutskottets yttrande1990/91:SkU2yBilaga 2Ny bostadsfinansiering m.m.Till bostadsutskottetBostadsutskottet har berett skatteutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1990/91:34 om ny bostadsfinansiering,m.m. jämte de med anledning av propositionen väckta motionernaBo1--Bo10.Utskottet får anföra följande.Ett nytt bostadsfinansieringssystem, m.m.I propositionen föreslås att det nuvarande låne- ochräntebidragssystemet vid ny- och ombyggnad av bostadshus ersättsmed ett stödsystem som bygger på att hela lånefinansieringensker på den allmänna marknaden. En del av räntorna föreslåskunna bli omfördelade över tiden med hjälp av räntelån.Räntebidrag behålls i den utsträckning som behövs för att gehyresgäster och bostadsrättsinnehavare samma minskning avräntekostnaderna som egnahemsägare får via skattesystemet ochför att förhindra att räntelånen ökar den realaskuldbelastningen. Det nya systemet tillämpas fr.o.m. den 1 juli1992. Bostadshus som uppförts eller byggts om med stöd avbostadslån förs in i det nya systemet den 1 januari 1993.I propositionen föreslås vidare att ett statligtinvesteringsbidrag för bostäder införs isyfte att kompensera för de ökade kostnader som följer av attmervärdeskattelagens reduceringsregler för byggnads- ochanläggningsarbeten slopas. Bidraget lämnas av deberäknade kostnaderna inkl. mervärdeskatt för åtgärderna.I motionerna Bo2 av m.fl. (m), Bo5 av OlofJohansson m.fl. (c), Bo6 av m.fl. (c) och Bo9 avBengt m.fl. (fp) framställs yrkanden om avslag påpropositionens förslag om ett nytt system förbostadsfinansieringen. I de två förstnämnda motionernaframställs också yrkanden om att förslaget om ett statligtinvesteringsbidrag skall avslås och om att reduceringsregleråter skall införas vid mervärdebeskattningen påfastighetsområdet.Utskottet har utifrån de synpunkter som utskottet har attbeakta inte funnit anledning att gå in på ett ställningstagandetill förslagen om ett nytt bostadsfinansieringssystem och om ettstatligt investeringsbidrag för bostäder. Utskottet återkommertill frågan om mervärdeskattelagens reduceringsregler.ReavinstbeskattningenI motionerna Bo9 av m.fl. (fp) och Bo6 avAgne m.fl. (c) tar motionärerna upp frågan om inte dennominella reavinstbeskattningen, som träder i kraft den 1januari 1991, måste justeras när det nya finansieringssystemetmed räntelån införs. Räntelånen innebär att fastigheternasnominella värdetillväxt tas i anspråk för löpande ränteutgifter.I motionerna framhålls att en villaägare vars fastighet barastiger i värde i takt med räntelåneskuldens ökning blirbeskattad för en vinst trots att hela försäljningsintäktenbehövs för att täcka räntelåneskulden. I motionerna begärstillkännagivanden om att en justering av reavinstreglerna ärnödvändig.Utskottet vill i denna fråga anföra följande.Redan i dag är det möjligt att ta lån för att betala delöpande räntorna på en fastighet. Enligt nuvarandereavinstregler får anskaffningsvärdet inte räknas upp med indexde första fyra åren. Vid en försäljning kandärför en fastighetsägare råka ut för att den vinst som liggertill grund för beskattningen förbrukats för löpanderänteutgifter eller annat ändamål. Den del av vinsten som tas ianspråk för skatt är normalt större än , eftersomreavinster beskattas efter marginalskattesatsen.De reavinstregler som träder i kraft ger enkraftig förbättring för säljaren vid innehav upp till fyra år.För dessa innehav innebär den nominella beskattningen inte någonförändring, som skattesatsen går ner till 30%.Utrymmet för skuldökning blir således större. Också vid innehavsom är längre än medför den sänkta skattesatsen enförbättring, som dock övergår i en försämring vid längre tidsinnehav, eftersom indexuppräkningen slopas. De nyabegränsningsreglerna som innebär att skatten maximeras till 9 %av försäljningssumman för permanentbostäder och avförsäljningssumman för övriga privatbostäder kan dock medföra enytterligare sänkning av den faktiska skattesatsen i dessa fall.Den nya reavinstbeskattningen innebär således inte någonförändring av skattereglernas grundläggande synsätt vad gällerskuldsättning. Om en fastighetsägare tar den skattepliktigavinsten i anspråk genom belåning för olika ändamål medför dettavarken nu eller efter attreavinstbeskattningen lindras eller uteblir.Räntelånesystemet bygger på att bara den nominellavärdeökningen tas i anspråk för löpande ränteutgifter. Engenerell övergång till real beskattning skulle därför teoretisktsett kunna utgöra en från skattesynpunkt acceptabel lösning påproblemet. En real beskattning är emellertid inte okompliceradoch bör enligt utskottets uppfattning också medföra vissaföljdändringar, som kan vara svåra att acceptera. Bl.a. börskattesatsen i inkomstslaget kapital höjas till och avdragendast medges för realränta vid beskattningen. En övergång tillreal beskattning skulle också rubba de grundläggandeförutsättningarna för skattereformen. Enligt utskottetsuppfattning kan inte det förhållandet att den av motionärernaanförda beskattningseffekten drabbar också de fastigheter somomfattas av det nya bostadsfinansieringssystemet motivera enövergång till real beskattning i inkomstslaget kapital.I övrigt återstår olika former av särlösningar för defastigheter som ingår i det nya finansieringssystemet. Sådanasärlösningar bör enligt utskottets mening inte genomföras inomskattesystemets ram, utan får tillskapas med andra medel.Av det anförda framgår att utskottet inte är berett atttillstyrka att tar initiativ till förändringar i denyligen antagna reavinstreglerna. Utskottet avstyrker därförmotionerna Bo6 yrkandena 8 och 9, såvitt avserreavinstbeskattningen, och Bo9 yrkande 9.FastighetsskattenI motion Bo6 av m.fl. (c) påpekar motionärernaatt det nya bostadsfinansieringssystemet innebär att ägarensutgift stiger med inflationen under och att det då intefinns ekonomiskt utrymme för att lägga på halv fastighetsskattredan efter fem år och hel fastighetsskatt efter tio år.Motionärerna vill ha ett tillkännagivande om attfastighetsbeskattningen bör ses över om förslaget antas.Också fastighetsskatten har förändrats genom beslutom skattereformen . Beslutet innebär bl.a. attfastighetsskatten reduceras under de första tio åren.Reduktionen har fått sin utformning efter en sammanvägning avbostadspolitiska, statsfinansiella och skattetekniskasynpunkter. Utskottet kan inte tillstyrka att nu tarinitiativ till ändringar i reduktionen innan den hunnit träda ikraft. Utskottet avstyrker därför motion Bo6 yrkandena 8 och 9såvitt avser fastighetsskatt.Mervärdeskattelagens reduceringsreglerFlera motionärer anser inte att det finns något behov av ettstatligt investeringsbidrag utan vill i stället attmervärdeskattelagens reduceringsregler återinförs i någon form.I motion Bo2 av m.fl. (m) yrkar motionärerna att denyligen avskaffade reduceringsreglerna för byggnads- ochanläggningsarbeten återinförs, och i motion Bo6 av . (c) yrkas att mervärdeskatteunderlaget reduceras till 60 %för allt byggande och boende.Den reformerade mervärdeskatten innebär att skattepliktenutvidgas till i princip alla varor och tjänster. Samtidigtavskaffas reduceringsreglerna på fastighetsområdet. till en beskattning av endast varuinnehållet i byggnads-och anläggningsarbeten. Det finns således inte någon anledningatt av detta skäl behålla reglerna när skatteplikt införs ocksåför tjänster. Ett ytterligare syfte har varit attskattebelastningen på boendet inte skulle öka vid övergångenfrån allmän varuskatt till mervärdeskatt.