bet · GE01AU1 · 1990-10-10 00:00:00 — Ministern utgår ifrån att myndigheter ochorganisationer kommer att fortsätta sitt arbete i dessa frågormed oförminskad intensitet.Tre motioner tar upp frågan. m.fl. (c) menari motion A815 att det är en oundgänglig del i en fungerandedemokrati att kvinnors och mäns värderingar och erfarenheter fårkomma till uttryck i det politiska arbetet. Mot den bakgrundenär det viktigt att kvinnorepresentationen i beslutande organinom näringsliv, fackliga organisationer, politiskt liv m.m.ökar. Men, anför motionärerna, utvecklingen bör så långt sommöjligt ske på frivillig väg och tvingande regler undvikas. Deyrkar ett tillkännagivande om detta.Med anledning av kommittémotion skall framhållas attregeringen valt frivillighetens väg för att nå målet 30 %kvinnor i statliga styrelser m.m. till 1992. Den bakomliggandetanken är att politiska partier och arbetsmarknadens parter pådet sätt man finner lämpligt kan bidra till att nå målen.Utskottet står fast vid vad som uttalats med anledning avmotsvarande motionsyrkanden under tidigare riksmöten. Den metodsom tillämpas när regeringen skall utse ledamöter istatliga styrelser -- dvs. en rekommendation om att för varjeplats begärs två namn, på en kvinna och på en man -- har klarafördelar. Andra metoder, t.ex. lagstiftning, får prövas först omden nuvarande ordningen inte ger resultat. Motion A815 bör medhänvisning till det anförda avslås i nu behandlad del.Gunilla och (båda c) vill enligt motionA817 se en kampanj som en uppföljning avkvinnorepresentationsutredningens slutbetänkande "Varannandamernas" med inriktning på att underlätta förtroendevaldakvinnors arbetssituation, detta mot bakgrund bl.a. av de mångaavhoppen från kommunalpolitiken. Man kan enligt motionärernatänka sig kortare och effektivare sammanträden, fastställdasluttider och ett mer decentraliserat beslutsfattande.Med anledning av motionsyrkandet kan utskottet notera att denverksamhet som pågår för att öka kvinnorepresentationen hittillshar varit inriktad på utbildningsprojekt av olika slag. Enligtvad utskottet inhämtat riktas uppmärksamheten för närvarandefrämst mot nya arbetsformer och andra strukturellaförändringar inom organisationerna. Ett flertal projekt med deninriktningen har fått stöd. Arbete av det slag som efterlyses avmotionärerna pågår således. Motion A817 avstyrks därför i nuberörd del.Margitta () framför i motion A801 synpunkter påkönsfördelningen i rådgivande grupper. Motionären anser attdet som uttalat som målsättning förjämställdhetsarbetet även bör gälla offentliga rådgivandearbetsgrupper såsom Folkhälsogruppen inom socialdepartementet.En viktig förutsättning för jämställdhet är att kvinnor ochmän delar makt, inflytande och ansvar på samhällets allaområden. Kvinnors och mäns erfarenheter skiljer sig frånvarandra. De beslut som fattas i samhället måste vara välunderbyggda och allsidigt belysta. Därför behövs underlag frånbåde kvinnors och mäns erfarenhetssfärer. Ansträngningarna harhittills varit inriktade på att öka representationen i de organsom är indirekt valda och därmed mindre synliga än dedirektvalda politiska församlingarna. Motionärens exempel avserett organ av annat slag, nämligen en grupp med rådgivandeuppgifter, sammansatt av representanter för olika berördamyndigheter och organisationer under ordförandeskap av enstatssekreterare. Enligt utskottets mening är det, av samma skälsom angetts, självfallet önskvärt med en god balans mellankvinnor och män även i en grupp av detta slag. Utskottet är dockinte berett att ställa sig bakom motionens förslag om att denyssnämnda riktlinjerna för nomineringar skall gälla även ifråga om rådgivande arbetsgrupper. Utskottet förutsätter att detpågående jämställdhetsarbetet skall få till följd enökande kvinnorepresentation även i grupper av det slag sommotionären åsyftar. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotion A801.Det framtida jämställdhetsarbetetFolkpartiet framför i sin partimotion A802 synpunkter på detframtida jämställdhetsarbetet. Det är partiets förhoppning attJämOs verksamhet skall kunna breddas ytterligare och få ökatstöd så att myndigheten kan fylla sin centrala roll ijämställdhetsarbetet bl.a. när det gäller information tillallmänheten och till alla dem som skall driva frågorna ute påarbetsplatserna. Den parlamentariska jämställdhetskommittén böråterskapas. Partiet anser vidare att en kontinuerlig uppföljningbör ske av jämställdhetens utveckling. Utredningar som kanväntas ha direkta effekter på jämställdheten bör åläggas attredovisa dessa. I samband med långtidsutredningarna börkonsekvenserna av den ekonomiska utvecklingen ochekonomisk-politiska åtgärder för jämställdheten kontinuerligtutvärderas.I motion A813 anser (vpk) att JämO bordeha en friare ställning och fungera mer som opinionsbildare ijämställdhetsfrågor. Med tanke på utvecklingen under 1980-taletmed ökad lönediskriminering av kvinnor borde JämO ha rätt attstudera företagens lönestatistik. Sanktionsmöjligheterna bordeockså ses över enligt motionären.I motion A812 av och (bådam) efterlyses ett förstärkt parlamentariskt inflytande överjämställdhetsarbetet. Motionärerna anser att en förutsättningför framsteg i detta arbete är ett direkt engagemang. Mednuvarande arbetsformer får inte tillräckligamöjligheter att påverka utvecklingen på idé- ochberedningsstadiet. Den politiska oppositionens kunskaper tasinte heller till vara tillräckligt.JämOs roll och uppgifter har behandlats i det förut nämndabetänkandet med jämställdhetslagen. Utredningens förslagövervägs i . Det finns därföringen anledning för utskottet att nu ta något initiativ ifrågan. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion A812 imotsvarande del och A813.När det gäller det parlamentariska inflytandet överjämställdhetsarbetet har utskottet tidigare behandlat frågan,senast i betänkandet 1989/90:AU1. Utskottets uppfattning harvarit att inrättandet av ännu ett organ med parlamentariskförankring inte skulle innebära någon förbättring avjämställdhetsorganisationen. Utskottet har inte ändratståndpunkt i detta avseende och avstyrker följaktligen motionA802 i motsvarande del och A812.Med anledning av önskemål om en bättreuppföljning av jämställdhetens utveckling vill utskottetframföra följande. Utredningar som har betydelse förjämställdhetsarbetet skall i sina direktiv få i uppdrag attanalysera och redovisa effekterna av sina förslag från ettjämställdhetsperspektiv. I övrigt följs och redovisasjämställdhetsarbetets utveckling i lämpliga delar ibudgetpropositionen och andra propositioner. Åretsbudgetproposition belyser sålunda jämställdhetsfrågorna på enrad områden -- i ekonomin, arbetslivet, utbildningen, familjenetc. Dessutom ger () löpande utpublikationer som beskriver utvecklingen på området. I 1990 årslångtidsutredning förs en diskussion om jämställdheten ochfördelningen mellan kvinnor och män av marknads- resp.hushållsarbete, ekonomisk ersättning för deras arbetsinsatserm.m.Det är enligt utskottets mening utomordentligt värdefullt meden kontinuerlig belysning av jämställdhetsaspekterna av det slagsom efterlyses av motionärerna. Med hänvisning till denredovisning av frågorna som faktiskt redan förekommer anserutskottet emellertid inte att någon särskild åtgärd är påkalladfrån sida med anledning av motionen. Folkpartietsmotion A802 avstyrks således även i nu berörd del. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt avslår motion 1989/90:A816 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande riktlinjerna för jämställdhetsarbetetatt avslår motion 1989/90:A802 yrkande 1,res. 2 (fp)3. beträffande koncentrationspolitikenatt avslår motion 1989/90:A815 yrkandena 1 och 2,res. 3 (c, mp)4. beträffande åtgärder för att stärka kvinnors ställningatt avslår motion 1989/90:A811 yrkande 2,5. beträffande kvinnor och ekonomiatt avslår motionerna 1989/90:A291 yrkande 6 och1989/90:A809,res. 4 (v, mp)6. beträffande utvärderingen av jämställdhetslagenatt avslår motion 1989/90:A802 yrkandena 7 och 9,res. 5 (fp)7. beträffande förändringar i jämställdhetslagenatt avslår motion 1989/90:A724 yrkandena 34--36,res. 6 (v)8. beträffande sexuella trakasserieratt avslår motionerna 1989/90:A724 yrkande 33,1989/90:A804 och 1989/90:A814,9. beträffande könssegregationen vid nyanställningaratt avslår motion 1989/90:A807,10. beträffande arbetsvärderingatt avslår motion 1989/90:A802 yrkande 6,res. 7 (fp)11. beträffande parlamentarisk kommittéatt avslår motionerna 1989/90:A815 yrkande 4 och1989/90:A817 yrkande 1,res. 8 (c)12. beträffande 4 § punkt 1 jämställdhetslagenatt avslår motion 1989/90:A724 yrkandena 31 och 32,res. 9 (v)13. beträffande forskning om kvinnors och mäns löneratt avslår motion 1989/90:A806,14. beträffande kvinnolönernas utveckling inom den statligasektornatt avslår motion 1989/90:A810,15. beträffande jämställdhetsaspekterna påföräldraledighetenatt avslår motion 1989/90:A802 yrkandena 2 och 5,res.10 (fp)16. beträffande det ofrivilliga deltidsarbetetatt avslår motion 1989/90:A802 yrkandena 3 och 4,17. beträffande arbetsorganisationatt avslår motion 1989/90:A817 yrkande 5,18. beträffande kvinnors situation på arbetsmarknadenatt avslår motion 1989/90:A811 yrkande 1,19. beträffande den offentliga sektorns monopolställningatt avslår motionerna 1989/90:A803 och 1989/90:A816yrkande 2,res. 11 (m, fp)20. beträffande kvinnligt nyföretagandeatt avslår motion 1989/90:A815 yrkandena 3 och 9,res. 12 (c)21. beträffande rättstrygghetsfrågornaatt avslår motion 1989/90:A816 yrkande 3,22. beträffande våld mot kvinnoratt avslår motion 1989/90:A815 yrkande 6,res. 13 (c, mp)23. beträffande kvinnors situation i storstadenatt avslår motion 1989/90:A808,24. beträffande kvinnorepresentationenatt avslår motion 1989/90:A815 yrkande 8,res. 14 (c)25. beträffande förtroendevalda kvinnors arbetssituationatt avslår motion 1989/90:A817 yrkande 7,26. beträffande könsfördelningen i rådgivande grupperatt avslår motion 1989/90:A801,27. beträffande det framtida jämställdhetsarbetetatt avslår motion 1989/90:A802 yrkande 10,res. 15 (fp)28. beträffande JämOatt avslår motion 1989/90:A813,res. 16 (v, mp)29. beträffande parlamentariskt inflytandeatt avslår motion 1989/90:A812.res. 17 (m)den 10 oktober 1990På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonNärvarande: (), (), AndersG Högmark (m), (), (), (), (), (), KerstiJohansson (c), (), (), (), (), (),(), () och ().Reservationer1. Förutsättningarna för jämställdhet (mom. 1), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Som framhållits" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse:Som framförs i motion A816 av m.fl. (m) måstejämställdhetsarbetet bedrivas långsiktigt. Attitydpåverkan måsteske i alla delar av samhället: i hemmet, i skolan och påarbetsplatserna. Både män och kvinnor har ansvar för detta,främst genom att vara förebilder för det uppväxande släktet.Flickor måste stimuleras att satsa på sådana längre utbildningarför ekonomiska och tekniska yrken som dominerasav män. Unga kvinnor får inte överlämna beslutsfattandet i olikasammanhang till männen.Jämställdhet skapas knappast genom politiska beslut. Genom detpolitiska arbetet skapas i stället förutsättningarna förjämställdhet. motverkar utformningen av skattesystemet ochbarnomsorgen jämställdhetssträvandena. En ökad valfrihet både ifråga om barnomsorg och äldreomsorg skulle enligt utskottetsmening främja jämställdheten. Skatteomläggningen kommer attmissgynna kvinnorna. Eftersom skattetrycket inte sänks kommerinflationen att öka. Detta tillsammans med den breddade momsenoch sämre bilersättningsregler kan försämra privatekonomin förkvinnor med låga inkomster. Erfarenheten visar att kvinnorgynnas i tider med god ekonomisk tillväxt. När tillväxtendäremot är låg och inflationstakten hög drabbas kvinnorsärskilt. En god balans i ekonomin är alltså av centralbetydelse för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt med bifall till motion 1989/90:A816 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Riktlinjerna för jämställdhetsarbetet (mom. )och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs av imotion A802. Det avgörande för en ny offensiv för jämställdhetmåste vara att göra jämställdheten till en mansfråga lika mycketsom en kvinnofråga. En nyckel är att engagera männen i derasroll som pappor. Det räcker inte med att bygga ut barnomsorgen,utan männen måste uppmuntras att utnyttja föräldraförsäkringenmera. Här har staten som arbetsgivare ett särskilt ansvar. Denallra mest effektiva åtgärden för att öka jämställdheten är dockatt bryta de offentliga monopolen. Därigenom skullelöneskillnaderna mellan män och kvinnor minska. sitter del av yrkesarbetande kvinnor fast i en lönefälla.Om konkurrens om arbetskraften rådde även inom områden som vård,omsorg och utbildning skulle löneutvecklingen bli bättre förkvinnorna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande riktlinjerna för jämställdhetsarbetetatt med bifall till motion 1989/90:A802 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Koncentrationspolitiken (mom. 3)och (båda c) samt afRantzien (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "sida" bort haföljande lydelse:Utskottet anser liksom i kommittémotion A815 att bådekvinnors och mäns värderingar måste få komma till uttryck iarbetet på skilda samhällsområden. Det politiska och fackligaarbetet får därigenom nya infallsvinklar och dimensioner vilketkan bidra till ett mänskligare samhälle.Strävandena att skapa likvärdiga ekonomiska och socialavillkor för alla ställer krav på att var och en är beredd ochser som sin skyldighet att ta sin del av föräldraansvar,personlig service och ett fungerande familjeliv. Parallellt medpolitiska, ekonomiska och sociala reformer måste ett långsiktigtarbete bedrivas genom opinionsbildning, information och ökadkunskapsspridning. Jämställdhetsarbetet måste utgå ifrån attalla människor visar en ömsesidig respekt för varandrasintegritet, egenart och lika värde.Utskottet instämmer i den i motionen framförda uppfattningenatt det politiska arbetet och den offentliga verksamheten intefår bedrivas på sådant sätt att endast ett fåtal har möjligheteratt delta. Genom att bryta koncentrationspolitiken ökasförutsättningarna för ett jämställt samhälle. Som harframhållit i flera tidigare motioner har regional balans storbetydelse för jämställdheten. Det gäller att skapaförutsättningar för en ökad kvinnosysselsättning.Utskottet anser att familjens betydelse förjämställdhetsarbetet ofta är förbisedd. Fungerandefamiljerelationer där man och kvinna visar ömsesidig respekt ochberedskap att ta gemensamt ansvar för barn och familjeekonomiskapar de nödvändiga förutsättningarna för verklig jämställdhet.En central del i arbetet för att öka jämställdheten är också enfungerande barnomsorg. Regeringspolitikens ensidiga inriktningav familjepolitiken stider mot många familjers egna val ochprioriteringar och innebär att många gör sina dispositioner utanhänsyn till de allmänna villkor som blir följden. Det har enavgörande betydelse från jämställdhetssynpunkt att samhälletsregler utformas så att det är möjligt för den enskilde att medfull valfrihet i barnomsorgen bibehålla sina möjligheter iarbetslivet och inte förlora sin sociala trygghet.Motion A815 i nu behandlade delar tillstyrks således avutskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande koncentrationspolitikenatt med bifall till motion 1989/90:A815 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Kvinnor och ekonomi (mom. 5) () och av () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Med anledning" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse:Utskottet anser liksom i motionerna A291 ochA809 att det behövs ett kvinnopolitiskt perspektiv på ekonomin.I dag har kvinnorna praktiskt taget ingen politisk makt om manjämför med män. De har de lägsta lönerna, de tyngsta jobben ochde sämsta arbetstiderna, som de har huvudansvaret förbarnen och hemmet. Den nuvarande ekonomiska utvecklingen ochskatteomläggningen kommer dessutom att drabba kvinnornanegativt. Det behövs enligt utskottets mening en annorlundainriktning av den ekonomiska politiken som gynnar kvinnorna ochskapar förutsättningar för ett deltagande i samhällsuppbyggandetpå jämlika villkor. Utskottet anser att regeringen bör tillsättaen grupp med uppgift att studera de samhällsekonomiskaeffekterna av bristen på jämställdhet och sedan redovisa dettaför tillsammans med förslag till åtgärder. MotionernaA291 och A809 bör således bifallas av i nu berördadelar.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande kvinnor och ekonomiatt med bifall till motionerna 1989/90:A291 yrkande6 och 1989/90:A809 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Utvärderingen av jämställdhetslagen (mom. 6)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet utgår" och slutar med "berörda delarna" bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattning i motion A802beträffande de frågor som borde beaktas avjämställdhetsutredningen -- en utredning som beklagligtvisdragit ut . En förstärkning av lagen måste komma tillstånd . Det är en brist att lagen inte ger endiskriminerad arbetssökande rätt till den tjänst hon gått misteom. Skyddet mot sexuella trakasserier måste stärkas. Det skallinte behöva krävas att den arbetssökande har ett klart försteg ifråga om meriter i fall då arbetsgivaren uttalat attkönstillhörighet är av betydelse. Beviskravet idiskrimineringstvister bör sänkas, och rätten att få del avuppgifter av arbetsgivaren måste förstärkas. Vidare bör reglerinföras om att både män och kvinnor skall tjänstgöra dåjämställdhetsmål behandlas i domstol. Utskottet instämmer ocksåi att möjligheten att avtala bort regeln i 6 § om aktivaåtgärder för jämställdhet bör upphävas. motion A802tillstyrks således av utskottet i nu behandlade delar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande utvärdering av jämställdhetslagenatt med bifall till motion 1989/90:A802 yrkandena 7och 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Förändringar i jämställdhetslagen (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet utgår" och slutar med "berörda delarna" bort haföljande lydelse:Utskottet ställer sig bakom de krav på förbättringar ijämställdhetslagen som framförts i motion A724 (vpk). Skydd börinföras för den som utnyttjat sina rättigheter enligt lagen,eftersom det annars finns risk att den diskriminerade inte vågaranvända sig av lagen. Vid brott mot 3 § genom uteblivenanställning eller befordran bör rätt till ekonomiskt skadeståndinföras. Det ideella skadestånd som finns som enda sanktionhar inte tillräckligt preventiv effekt enligt utskottets mening.Vid könsdiskriminerande ledning eller fördelning av arbetetenligt 4 § skall det inte behöva krävas att behandlingen är"uppenbart" oförmånlig, eftersom detta krav gör det mycket svårtatt praktiskt använda bestämmelsen. Utskottet anser således attriksdagen bör bifalla motion A724 i nu berörda delar.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande förändringar i jämställdhetslagenatt med bifall till motion 1989/90:A724 yrkandena34--36 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Arbetsvärdering (mom. 10)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs av imotion A802 rörande löneskillnaderna mellan kvinnor och män. kvinnojobben måste uppvärderas. Lagstiftningen lever ifråga om skyddet mot lönediskriminering inte upp till innehålleti de internationella konventioner som anslutit sig till.I jämställdhetslagen bör därför införas en bestämmelse att enöverenskommen arbetsvärdering beträffande arbete av lika värdeskall finnas tillgänglig. Lönen styrs nämligen inte bara avtillgång och efterfrågan utan även av värderingar av vilkaarbeten som skall anses vara de viktiga. Med en systematiskarbetsvärdering blir dessa värderingar mera synliga. Motion A802tillstyrks således i nu berörd del.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande arbetsvärderingatt med bifall till motion 1989/90:A802 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. (mom. 11)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att löneskillnaderna mellan kvinnoroch män är stora och t.o.m. växande. På yrkesområden, därkvinnorna utgör huvuddelen av de anställda, har de haft enmycket svagare löneutveckling än på områden där män dominerar.Av tradition värderas arbeten inom vård och servicesektor lågt iförhållande till många andra yrken. Utskottet delar denuppfattning som framförs i motion A815 (c) att utvecklingenunder visat att förhållandena inomkvinnodominerade yrkesområden blivit alltmer ohållbara. Kravenpå en bättre löneutveckling framförs allt starkare, och mångaväljer att lämna sitt arbete. Av dessa skäl instämmer utskotteti motionens krav på en parlamentarisk kommitté med direktiv attgenomföra en arbetsvärdering av olika yrkessektorer för attkartlägga skillnader och analysera bakgrunden till attkvinnodominerade yrken oftast värderas lägre än andra.Utredningen bör också lägga fram förslag om hur rådandemissförhållanden skall åtgärdas, detta utan att man frånsamhällets sida inkräktar på det ansvar som parterna påarbetsmarknaden har.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande parlamentarisk kommittéatt med bifall till motion 1989/90:A815 yrkande 4och med anledning av motion 1989/90:A817 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. 4 § punkt 1 jämställdhetslagen (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet instämmer med det i motion A724 (vpk) framställdakravet om ändring av bestämmelsen i 4 § punkt 1jämställdhetslagen. För att regeln mot lönediskriminering skallvara användbar måste frågan om vad som skall betraktas som likaeller likvärdigt arbete kunna avgöras efter en fribevisprövning. Det är enligt utskottets mening också nödvändigtmed en regel mot kollektiv lönediskriminering såsom föreslås imotionen. Med en sådan regel skulle hela kollektiv kunnauppvärderas i lönehänseende. Utskottet tillstyrker såledesmotion A724 i dessa delar.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande 4 § punkt 1 jämställdhetslagenatt med bifall till motion 1989/90:A724 yrkandena 31och 32 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. Jämställdhetsaspekterna på föräldraledigheten (mom. 15)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "behandlademotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Eftersom jämställdheten enligt utskottets mening måste vara enmansfråga lika mycket som en kvinnofråga är männens roll sompappor en nyckel. I det sammanhanget är föräldraförsäkringen avstörsta betydelse. Det finns risk för att en förlängning avförsäkringen blir en kvinnofälla. För att kvinnorna inte skallbli bortkopplade från förvärvslivet måsteföräldrarna dela på ansvaret. Utskottet instämmer medfolkpartiet i motion A802 att det är nödvändigt att staten somarbetsgivare försöker stimulera det. I samband medverksamhetsplaneringen måste ingående samtal föras mellanarbetsgivaren och den anställde.