bet · GE01AU8 · 1990-11-06 00:00:00 — Dessa faktorer anknyter dock, som utskottet ser det,väsentligen till de allmänna ekonomiska villkoren för densvenska jordbruksnäringen. Utskottet erinrar om att deekonomiska ramarna för det svenska jordbruket innefattas i deriktlinjer för livsmedelspolitiken som antog i våras.Det är för tidigt att dra några slutsatser av effekterna avdetta beslut i de hänseenden motionärerna har berört.Bedöms ändå av lantbrukarna själva en från psykosocialautgångspunkter gjord analys av deras situation som angelägenifrågasätter utskottet om inte en sådan kartläggning med fördelkan utföras inom jordbrukets föreningsrörelse och dessexpertorgan på området -- Lantbrukshälsan.På de ovan angivna grunderna biträder utskottet inte tanken påett i offentlig regi utfört utredningsarbete såsom begärs imotionen, utan denna avstyrks av utskottet.Erik Holmkvist m.fl. (m) föreslår i motion A259 etttillkännagivande till regeringen av vad som anförts i motionenom missbruksproblem på arbetsplatserna. Den doldaalkoholismen skapar allt fler skador och olyckor. De som ärarbetskamrater måste därför oftare och snabbare än nu sker taupp dessa problem, framhåller motionärerna, som tillägger attdet är en falsk solidaritet att låta en missbrukande kamratfortsätta sitt missbruk på den gemensamma arbetsplatsen.Som framhålls i motionen är det för arbetsgivare, facket ocharbetskamraterna en viktig uppgift att medverka till färremissbruksproblem på våra arbetsplatser. Utskottet instämmerockså i betydelsen av en kamratstödjande verksamhet påarbetsplatserna. Åtskilligt görs för att stärka ochunderlätta sådan verksamhet, bl.a. från de fackligaorganisationernas sida. får man ha klart för sig attdet här är fråga om en ömtålig, krävande och stundom ocksåotacksam uppgift.Utskottet -- som alltså instämmer med motionärerna ibetydelsen av insatser från skyddsombudens, fackets och övrigaarbetskamraters sida -- vill dock understryka att närdet gäller missbruksproblem liksom andra arbetsmiljöproblem såär det arbetsgivarna, cheferna och arbetsledarna som primärt haransvaret att ta itu med uppkommande problem. Vad nu sagts äruttryck för väl etablerade uppfattningar. Därför är det intemotiverat att delge regeringen dessa med anledning av motionA259 gjorda uttalanden. Utskottet anser för den skull attmotionen bör lämnas utan åtgärd från sida.Claes Roxbergh m.fl. (mp) hemställer i motion A234 om ettuppdrag till regeringen att utarbeta direktiv så attarbetsplatser blir rökfria.Förslag som leder till inskränkningar i tobaksrökning påarbetsplatserna har lagts fram av tobaksutredningen(betänkande SOU 1990:29). Mot den bakgrunden är det inteaktuellt för att överväga ett initiativ i frågan, utanregeringens proposition med anledning av utredningsförslaget böravvaktas. Motionen avstyrks sålunda.Stina och (båda c) vill i motionA203 att skall göra ett uttalande om angelägenheten avbra och riktig belysning på arbetsplatserna.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna. Inte minstpå detta område kan yrkesinspektionen och en väl utbyggdföretagshälsovård göra viktiga insatser. Något behov av ettriksdagens uttalande i ämnet kan dock inte anses föreligga.Vidare vill motionärerna att skall uttala sig omforskning och fortsatta försök med ljusterapi. De syftar på denintressanta forskning som pågår vid iStockholm med ljusterapi i stället för psykofarmaka som åtgärdmot vissa typer av depressioner. Utskottet anser att vadmotionärerna anfört inte ger tillräckligt underlag för attbedöma i vad mån det är påkallat för staten att gå in medsärskilda ekonomiska insatser och är därför inte heller i dennadel berett att föreslå något initiativ med anledning avmotionen.Anna m.fl. (mp) kräver i motion A269 åtgärdermot asbestos och silikos. Motiveringen utgörs av text urförfattaren en (1985).Motionärerna begär bl.a. en uppföljning av det s.k.silikosuppföljningsprojekt som bedrevs i arbetarskyddsstyrelsensregi och början av 1980-talet.När det gäller användning av kvarts -- som kan leda tillsilikos (stendammlunga) -- har arbetarskyddsstyrelsen utfärdatnu gällande föreskrifter . kontinuerlig kontroll av luftföroreningar på arbetsplatsermed kvartshaltigt damm och medicinsk kontroll av dem somsysselsätts i sådant arbete. Det är ett allmänt krav attkvartshaltigt material som vid hantering kan medföra risk förohälsa skall om möjligt bytas ut mot ofarligt eller mindrefarligt material.I fråga om asbest och asbesthaltigt material är huvudregelnenligt arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter ettprincipiellt förbud mot användning. Skall sådant material ändåanvändas, bearbetas eller behandlas krävs i varje särskilt falltillstånd av arbetarskyddsstyrelsen.Utskottet är inte berett att med anledning av motionen tainitiativ till hårdare skyddsföreskrifter mot användning avasbest- och kvartsmaterial utan avstyrker med det anförda motionA269.Elving () anför i motion A201 om bullerfrågoratt allt fler ungdomar har hörselskador. Bidragandeorsaker är den mycket höga ljudnivån vid rockkonserter ochdiskotek etc. Ur arbetsmiljösynpunkt krävs det skärpta regleroch bättre övervakning av ljudnivån i sådana lokaler enligtmotionären. I förebyggande syfte på lång sikt behövs vidare eninformationskampanj i skolan om freestyleapparater ochbullerskador.I motion A296 begär m.fl. (mp) att riksdagenbeslutar om nytt gränsvärde för buller -- nämligen (A) påarbetsplatser vilka i sig inte klassats som särskilt bullriga.Detta gränsvärde föreslås införas års utgång.Utskottet har i sitt betänkande 1989/90:AU8 från föregående årutförligt behandlat arbetsgången för att sätta hygieniskagränsvärden. Med hänsyn till vad som därvid framkommit om kravenpå arbetsproceduren för att ta fram gränsvärden ställer sigutskottet avvisande till det förslag till handläggning somframförs i motion A296 (mp).Föreskrifter om buller finns i arbetarskyddsstyrelsenskungörelse AFS 1986:15. Om bullerexponeringen överstiger iekvivalent ljudnivå under en typisk arbetsdag föreskrivs attåtgärder skall vidtas för att minska exponeringen. För dettaändamål skall ett tidsplanerat åtgärdsprogram utarbetas ochdokumenteras. Arbete i dansrestauranger och diskotek nämns ikommentaren till föreskrifterna.För arbetsmiljökommissionens räkning hararbetarskyddsstyrelsen utarbetat en rapport avåtgärder inom bullerområdet (). Syftet har varit attutvärdera effekterna av olika insatser som gjorts påbullerområdet och att redovisa erfarenheterna avåtgärdsplanerna. Sammanfattningsvis har arbetarskyddsstyrelsenfunnit att bullerkungörelsen är ett användbart verktyg för attskapa en bättre arbetsmiljö med avseende på buller och atttidsplanerade åtgärdsprogram är en viktig del därav.Genomdrivandet av kungörelsens intentioner anses dock varaeftersatt eftersom yrkesinspektionen inte har tid att besökaalla företag så ofta som skulle behövas. Som tidigare redovisatsbildar arbetsmiljökommissionens rapporter ett av underlagen förden planerade propositionen på arbetsmiljöområdet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaA201 (c) och A296 (mp).Yrkesrelaterade problemI tre motioner behandlas amalgam som arbetsmiljöfara.Gudrun och (båda v) begär i motionA209 att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att utfärda bättreanpassade föreskrifter för tandvårdspersonal vad gälleranvändning av amalgam. Enligt forskningen löpertandvårdspersonal en potentiell förgiftningsrisk. Forskare somhar slagit larm om miljöriskerna har dock ofta mötts avlikgiltighet.Även m.fl. (fp) tar i motion A220 upp riskerna förtandvårdspersonalen och pekar bl.a. på vikten av information omskyddsföreskrifter och användande av skyddsutrustning. Vidarebegärs generösare saneringsregler för kvicksilverdrabbadepatienter samt generösare arbetsskadeersättning för drabbadpersonal.Marianne i och (båda c) anföri motion A289 att tandvårdspersonal bör genomgå årligahälsoundersökningar och att en regelbunden kontroll avarbetsmiljön bör göras i de laboratorier där kvicksilveranalysensker.Utskottet har utförligt behandlat frågan om amalgam somarbetsmiljöfara i sitt betänkande 1989/90:AU8 från föregåendeår. Utskottet vill hänvisa till detta betänkande beträffandetidigare riksdagsbehandling av denna fråga m.m.Sedan något år tillbaka föreligger arbetarskyddsstyrelsensallmänna råd om arbete med kvicksilver och amalgam inomtandvården (AFS 1989:7). I de allmänna råden informeras omhälsoeffekter av kvicksilver och om arbetsmiljölagensbestämmelser att arbetsgivare skall se till att arbetstagare fårgod kännedom om de förhållanden under vilka arbetet bedrivs samtupplyses om de risker som kan vara förbundna med arbetet m.m.Därefter följer råd i olika avseenden vad gällertandvårdsarbetets olika moment samt hantering avkvicksilverhaltigt avfall.Mot bakgrund av att tandvårdspersonal har en högre andelbelastningssjukdomar än andra grupper har arbetarskyddsstyrelsenår påbörjat ett projekt med en inventering avtandvårdspersonalens totala arbetsmiljösituation. Projektetskall resultera i en ergonomihandbok med åtgärdsförslag förtandvården. Enligt tidsplanen beräknas projektet vara klart ijuni 1991.Utskottet gör samma bedömning som tidigare att olämplighantering av amalgam kan medföra hälsorisker. I avvaktan på attde nya material som skall ersätta amalgam blir utreddaförutsätter utskottet liksom föregående år att entillfredsställande arbetsmiljö kan uppnås genom attarbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om arbete med kvicksilveroch amalgam inom tandvården följs. Med hänvisning tillarbetarskyddsstyrelsens tillsynsansvar och de allmänna rådensamt till vad som i övrigt anförts avstyrker utskottetmotionerna A209 (v), A220 (fp) och A289 (c).I motion A256 av m.fl. (mp) begärs attriksdagen förbjuder ackordslön för förare av transporterpå väg med farligt gods. Motionens motivering återfinns imotion 1989/90:T221 och lyder: "Det förekommer t.o.m. att förareav miljöfarligt gods har ackordslön. Det bör förbjudas. "Utskottet hade föregående år att ta ställning till ett yrkandefrån angående behovet att genom lag införa förbudmot ackordslöner. I utskottets betänkande 1989/90:AU8 hänvisadeutskottet bl.a. till arbetsmiljökommissionens uppdrag att läggafram förslag till åtgärder för att ändra sådanaarbetsförhållanden som skapar skador och ohälsa. betänkande har löneformen betydelse somarbetsmiljöfaktor. Därför bör en regel tas in i arbetsmiljölagenom att löneformer som innebär en påtaglig risk för ohälsa ellerolycksfall inte skall användas. Utskottet har inhämtat att denplanerade propositionen om arbetsmiljö även kan beröralöneformerna. Utskottet förutsätter i övrigt att parterna tarupp olämpliga arbetsförhållanden till förhandling. Därmedavstyrker utskottet motion A256.I motion A257 av m.fl. (mp) föreslås att detuppdras åt regeringen att göra en analys av ensamarbetetsproblem och behov av stimulans. Det anförs att ensamarbete kanvara ett stort problem särskilt inom hemtjänst, jordbruk ochviss administration.Som utskottet konstaterat föregående år hararbetarskyddsstyrelsen utfärdat en kungörelse (AFS 1982:3) omensamarbete. Enligt föreskrifterna skall åtgärder vidtas för attså långt som möjligt ordna ensamarbete så att den som utförarbetet ensam inte löper större risk för skada än om flerapersoner gemensamt utför arbetet. Till kungörelsen har fogatskommentarer om bl.a. regler om ensamarbete vid speciella arbetensamt praktiska råd.När det gäller den i motionen nämnda villutskottet erinra om att det pågår en undersökning inomStockholms socialförvaltning angående arbetsskador inomhemtjänsten, bl.a. arbetsskador på grund av våld. Den framtagnastatistiken innebär att gjordes 967arbetsskadeanmälningar inom hemservice, varav 53 fall avsåg våldoch 48 hot om våld. Vid nästan hälften av samtliga anmälningar(442 fall) hade arbetet utförts i form av ensamarbete.Utskottet har inhämtat att arbetarskyddsstyrelsen inom kortkommer att ta ställning till ett förslag om nya föreskrifter omomvårdnadsarbete i enskilt hem. Bl.a. föreslås en föreskrift attarbete som innebär påtaglig risk för att arbetstagare utsättsför våld, hot eller andra psykiskt påfrestande förhållanden intefår utföras som ensamarbete.Arbetsmiljökommissionen som kartlagt yrken med specifikahälsoproblem konstaterar att lant-, skogs- och trädgårdsbrukarehar en förhöjd risk av arbetsolyckor med dödlig utgång. Förkvinnliga lantarbetare redovisas en förhöjd förekomst av svåraolyckor och för manliga lantarbetare olyckor med dödlig utgång.Med denna redovisning vill utskottet säga att det problem sommotionärerna har pekat på är föremål för såväl analys somöverväganden om åtgärder. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att motion A257 i denna del inte påkallar någonriksdagens åtgärd.Kvinnors arbetsmiljöproblemSpecifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem tas upp i sexmotioner.Folkpartiet anser i motionerna A217 och A802 att det ärviktigt att kvinnors arbetsmiljöer särskilt uppmärksammas isamband med att arbetsmiljön nu ses över. Kvinnors sjukfrånvarohar ökat med , medan männensfrånvaro har ökat . En viktig orsak till detta ärkvinnornas arbetsmiljö. Bl.a. pekar motionärerna påbelastningsskadorna, särskilt bland kvinnor . Lyft ärorsak till mer än hälften av olyckorna för kvinnor.Många kvinnors arbetsdag tar inte slut när de lämnar sinarbetsplats, vilket i många fall skapar speciella problem vadgäller rehabilitering. De monotona jobben måste förändras.Vidare är det nödvändigt att arbetsgivarna medverkar till att deunga kvinnorna -- av vilka många har dålig utbildning -- fårmöjlighet till vidareutveckling i sitt arbete.I fråga om gravida kvinnor finns behov av ett bättre skydd iarbetsmiljöer som är eller kan vara skadliga för fostret. Det ärdärför viktigt enligt att gravida kvinnor får rätttill omplacering under graviditeten. Kan omplacering inte skebör rätt till utbyggd havandeskapspenning inträda.Vänsterpartiet begär i motion A805 ökad forskning kringspecifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem. Bakgrunden är bl.a.kvinnornas högre sjuktal. Kännetecknande för kvinnornasarbetsplatser är att de har låg status, låga löner och dåligarbetsmiljö -- inom industrin oftast med de monotonaste ochensidigaste arbetsuppgifterna. Det har visat sig att medan detraditionellt manliga tunga jobben har underlättats med nyteknologi, så är kvinnors tunga jobb fortfarande . Detär kvinnor inom vården som har de allra tyngsta jobben både närdet gäller fysisk och psykisk belastning. Förutom lagstiftningkrävs det enligt forskning kring specifiktkvinnliga arbetsmiljöproblem. Därutöver behövs det en förändradarbetsorganisation -- framför allt inom den offentliga sektorn.Inom t.ex. vården är det effektivitetskrav och en hierarkiskbeslutsordning som begränsar kvinnors möjligheter att utföraarbetet på sina egna och vårdtagarnas villkor. Vidare behövs detforskning om skiftarbetets effekter på kvinnor samt forskning omarbetsmiljöns effekter på kvinnan och barnet under graviditeten.I kommittémotion A815 av m.fl. pekaspå att vissa kvinnliga yrkesområden har en både fysiskt ochpsykiskt tung arbetsmiljö. Detta gäller t.ex. för vårdbiträden-- en personalgrupp där arbetsskadorna är många ochpersonalomsättningen stor. Även den tekniska utvecklingen skapararbetsmiljöproblem, t.ex. bildskärmsarbete. Det är nödvändigtmed insatser i fråga om arbetsmiljöproblem och arbetsskador somfrämst drabbar kvinnor, anför motionärerna.I motion A238 av m.fl. (s) anförs attbelastningsskador är den vanligaste orsaken till de anmäldaarbetssjukdomarna inom sjukvården. Vad som är alarmerande enligtmotionärerna är att även de mycket unga kvinnorna numera tillhörde belastningsskadade. Det finns därför behov av skyndsammaåtgärder för att förebygga och avhjälpa akuta skador i detyngsta arbetena inom sjukvården.Gunilla och (båda c) begär i motion A817att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att sätta in särskildaresurser för att förebygga skador som enligt tillgängligstatistik drabbar kvinnor mest. Även i denna motion pekas påkvinnornas högre sjukfrånvaro, belastningsskador, tunga lyft ochmonotona jobb. Verktyg är tillverkade för manshänder. Kvinnornahar enligt motionärerna gått ut i ett arbetsliv som inte äranpassat för kvinnor.Utskottet vill först erinra om att arbetsmiljökommissionen isitt material har belyst skillnader i hälsa mellan män ochkvinnor kopplat till arbetsmiljön. Sammanfattningsvis har enligtkommissionen en större andel av kvinnorna rapporterat olikabesvär och sjukdomssymptom, och denna skillnad är betydligt mermarkerad vad gäller psykiska besvär. Däremot är dödlighetenhögre för män i alla åldrar. Om kvinnornas eget yrke tas somgrund för klassindelningen framstår kvinnor i kategoriernayrkesarbetare och egna företagare som de mest utsatta förfysiska besvär. Beträffande psykiska besvär påvisas samband ävenmed makens arbete. Enligt kommissionen tyder detta på att det ärförhållanden utanför arbetet som är psykiskt påfrestande förvissa kvinnor. Kommissionen drar slutsatsen att kvinnors störreutsatthet för sjuklighet inte enbart kan förstås som en effektav skillnader i arbetsmiljöförhållanden mellan könen. Tvärtomtycks en stor del av kvinnors sjuklighet vara rotad itraditionell könsrollsfördelning av arbetet i hemmet. De kvinnorsom har både dålig arbetsmiljö och en traditionell könsroll ärutsatta i särskilt hög grad.Utskottet anser det vara betydelsefullt attarbetsmiljökommissionen på detta sätt klarlagt olika faktorer avbetydelse vid bedömning av kvinnors arbetsmiljöproblem. Deframkomna resultaten tyder på behov av en helhetssyn vidbedömning av problem och övervägande av åtgärder. sätt att se är det viktigt att kvinnornas problemsynliggörs i det förestående arbetsmiljöarbetet.Bestämmelser om rätt för gravida kvinnor till omplaceringfinns i 12 § föräldraledighetslagen. Dessa bestämmelser innebäratt om en kvinna inte kan sysselsättas i sitt arbete på grund avatt detta enligt föreskrift är förbjudet under havandeskap harhon rätt att bli omplacerad till ett annat arbete med bibehållnaanställningsförmåner. Förbudet skall vara meddelat genom enföreskrift som har utfärdats med stöd av bestämmelserna i 3 kap.16 § arbetsmiljölagen. Vidare finns bestämmelsen att om enkvinna har fysiskt påfrestande arbete har hon rätt att bliomplacerad till ett mindre ansträngande arbete fr.o.m. densextionde dagen före den beräknade nedkomsten med bibehållnaanställningsförmåner. En förutsättning för rätt till omplaceringär att det skäligen kan krävas att arbetsgivaren ordnar annatarbete till kvinnan. Kan omplacering inte ske i de nämnda fallenhar hon rätt till havandeskapspenning enligt 3 kap. 9 § lagen(1962:381) om allmän försäkring.Utskottet behandlade frågan om rätt till omplacering förgravida kvinnor i sitt betänkande 1989/90:AU8. I dettabetänkande konstaterade utskottet att förbud enligtarbetsmiljölagen endast har meddelats för dykeri- ochblyarbeten. Därefter anförde utskottet följande.Det är enligt utskottets uppfattning angeläget med ytterligareforskning som underlag för att bedöma behovet av ytterligareåtgärder till skydd för kvinnor vid graviditet. - - De nya rönsom görs bör självfallet utan omgång få genomslag iregelsystemet. Utskottet är dock inte berett att nu tillstyrkaen generell rätt till omplacering och havandeskapspenning - -.Utskottet har inhämtat att forskning på detta område pågårsåväl inom som inom andra länder. samlats och sammanställts av på uppdrag avarbetsmiljökommissionens kartläggningsgrupp samt inomarbetsmiljöinstitutet.Sammantaget menar utskottet att mer samlad kunskap behövs pådetta område -- också mot den bakgrunden att arbetsplatsernaskall vara säkra för alla. Utskottet vidhåller därför sinuppfattning, dvs. utskottet är inte berett att nu tillstyrka engenerell rätt till omplacering och havandeskapspenning.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att deaktuella yrkandena i motionerna A217 (fp), A238 (s), A802 (fp),A805 (v), A815 (c) och A817 (c) inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.Kersti och (båda c) framhåller i motionA278 behovet av arbetsmiljöåtgärder inom hemtjänsten.Arbetsskadorna är många och personalomsättningen stor. Därförmåste konkreta insatser sättas in vad gäller utbildning ochfortbildning samt också i fråga om tekniska hjälpmedel för attförbättra arbetsmiljön. Medel från arbetslivsfonden bör användasför att systematiskt skapa bättre arbetsmiljö inom hemtjänst ochhemsjukvård.Utskottet anförde i sitt betänkande 1989/90:AU8 att det finnsbehov av att särskilt uppmärksamma arbetsmiljöfrågorna inomhemtjänsten. Såväl utfärdande av föreskrifter som rikstäckandeutbildningsprojekt är viktiga led i detta arbete, ansågutskottet.Det rikstäckande utbildningsprojektet , som utskottetinformerade , är nu under genomförande. Iprojektledningsgruppen ingår arbetarskyddsstyrelsen(projektansvar), , arbetsmarknadsparterna,pensionärs- och handikapporganisationer. Utbildningen, somgenomförs i form av en tredagars internatkurs, anordnas i varjelän och riktar sig till såväl kommunanställda somlandstingsanställda. Erfarenheterna har varit positiva,inte minst därigenom att kommunanställda och landstingsanställdafått möjlighet att diskutera gemensamma problem och lösningar iarbetsmiljöarbetet.Därutöver kan utskottet informera om attarbetarskyddsstyrelsen kommer att ta ställning tillförslag om kungörelse med "föreskrifter om omvårdnadsarbete ienskilt hem samt allmänna råd om tillämpningen avföreskrifterna". Syftet med föreskrifterna är att skapa ettinstrument för att minska arbetsmiljöriskerna ihemtjänstarbetet. Bl.a. har inhämtats att föreskrifternaplaneras omfatta regler om att hemtjänstarbetet inte får utförassom ensamarbete, när arbetet innebär påtaglig risk för våld, hotom våld etc.Som utskottet tidigare redovisat har inom arbetslivsfonden enregional organisation . Riktlinjer för fondensuppgifter, organisation och arbetsformer har fastlagts.Ansökningar om bidrag lämnas nu in till de regionala fonderna,även inom äldreomsorgens område.Utskottet vidhåller sin ovan redovisade uppfattning att detfinns behov av att särskilt uppmärksamma arbetsmiljöfrågornainom . Med hänvisning till det anförda anserutskottet att någon åtgärd inte är påkallad medanledning av motion A278. beträffande principer för arbetsmiljöarbetetatt avslår motionerna 1989/90:A217 yrkandena 1 och3,1989/90:A236 yrkande 1 och 1989/90:A243 yrkandena 1--3,res. 1 (fp)res. 2 (v)2. beträffande behandlingen av arbetsmiljökommissionensförslagatt avslår motion 1989/90:A217 yrkande 2,3. beträffande internationella initiativ påarbetsmiljöområdetatt avslår motion 1989/90:A453 yrkande 2,res. 3 (c, mp)4. beträffande konsekvensbeskrivningar avtillämpningsbestämmelseratt avslår motion 1989/90:A243 yrkande 10,res. 4 (m, mp)5. beträffande anmälningsskyldighet i fråga omarbetslokaleratt avslår motion 1989/90:A213,6. beträffande bättre uppföljning av arbetsmiljöbrottatt avslår motion 1989/90:A261,7. beträffande utbildning om arbetsmiljöavtalenatt avslår motion 1989/90:A216,8. beträffande behovet av ergonomiska åtgärderatt avslår motion 1989/90:A274,9. beträffande miljökunskapatt avslår motion 1989/90:A279 yrkandena 1 och 2,res. 5 (c, mp)10. beträffande inriktningen av yrkesinspektionensverksamhetatt avslår motionerna 1989/90:A243 yrkande 4 och1989/90:A453 yrkande 1,res. 6 (m)res. 7 (c)11. beträffande arbetarskyddsstyrelsens handläggning avbesvärsärendenatt avslår motion 1989/90:A266,12. beträffande arbetarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionsnämndernas sammansättningatt avslår motion 1989/90:A236 yrkande 2,res. 8 (v)13. beträffande som egetyrkesinspektionsdistriktatt avslår motion 1989/90:A280,14. beträffande som egetyrkesinspektionsdistriktatt avslår motion 1989/90:A251,15. beträffande utredning om systemet med skyddsombudatt avslår motion 1989/90:A243 yrkande 7,res. 9 (m, mp)16. beträffande åtgärder till stöd för skyddskommittéer ochregionala skyddsombudatt avslår motion 1989/90:A735,17. beträffande lokal expertis som alternativ tillföretagshälsovårdatt avslår motion 1989/90:A217 yrkande 5,18. beträffande utbyggnad av yrkesmedicinska kliniker ochföretagshälsovårdatt avslår motion 1989/90:A236 yrkande 3,res.