bet · GE01TU5 · 1990-11-06 00:00:00 — Det kan emellertidnämnas att -- enligt en underhandsuppgift från TSV -- enarbetsgrupp inom FNs ekonomiska kommission för (ECE)följer utvecklingen i frågan om stänklappar, t.ex. beträffandematerial för sådana som kan stoppa stänk åt sidorna.Utskottet avstyrker därmed motionen.5.11 Mönsterdjup på bildäckEnligt TSVs föreskrifter om däck, medar och band (TSVFS1985:3) gäller fr.o.m. l990 att slitbana på däck påbil, motorcykel och släpvagn inte får vara mera nött än att detkvarvarande profildjupet i huvudmönstret uppgår till 1,6mm idäckets hela slitbana. var kravet 1,0mm.I motion T338 (c) yrkande 2 begärs att krav på minst 3mmmönsterdjup skall införas.Det fr.o.m. gällande kravet på minst 1,6mmmönsterdjup på däck är i överensstämmelse med enEG-rekommendation av . Att införa krav på minst 3mmmönsterdjup i vårt land torde innebära alltför stort avsteg frånsträvandena efter internationell enhetlighet. Utskottet kandärför inte ställa sig bakom motionsförslaget vilket såledesavstyrks.5.12 Huvudstöd i bilarI motion T443 (fp) påpekas att minst 10000 personerdrabbas av nackskador vid trafikolyckor och att dessa skadorvanligen uppkommer hos personer i en bil som påkörs bakifrån,varvid deras huvuden kastas bakåt eller åt sidan i enpendlingsliknande rörelse ("whiplash" = pisksnärt). Motionärernabegär att säkerheten i bilkonstruktionerna skall utredas i syfteatt antalet olyckor och skador som leder till "whiplash" skallnedbringas.Varken eller de länder från vilka huvudparten av våraimporterade bilar kommer har något krav i fordonsbestämmelsernapå att huvudstöd skall finnas i bilarna.Som bilaga till den ovannämnda (s. 26) internationellaöverenskommelsen (SÖ 1959:28) har också fogats följandeinom FNs ekonomiska kommission för (ECE) antagna s.k.reglementen, nämligen ett (nr17) om godkännande av fordonsåvitt avser säten, sätenas förankring och huvudstöd samt ett(nr25) om enhetliga krav för godkännande av huvudstöd iallmänhet (t.ex. huvudstöd på hatthyllan). Om bil vidregistreringstillfället har huvudstöd måste dessa uppfyllakraven i reglemente nr17.Under senare år har behovet av skydd för passagerarna i bilvid påkörning från sidan alltmer uppmärksammats. Vissabilfabrikanter framhåller också det skydd deras bilar ger idetta avseende. Utskottet vill för sin del understryka detangelägna i att detta skydd förbättras.Med hänsyn till det internationella arbetet förharmonisering av kraven på bilarna är utskottet inte berett attnu förorda att tar något initiativ som leder till attkrav införs som inte gäller i de länder med vilka vi har närakontakt på trafikområdet. Motionen bör därför inte föranledanågon särskild åtgärd av utan bör avslås.6 Frågor om kontrollbesiktningen av fordon m.m.Kontrollbesiktning av fordon sker enligt 74 § första stycketFK för kontroll av den beskaffenhet och utrustning hos fordonensom är av betydelse från miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt.Sedan den 1 januari 1971 gäller som huvudregel attpersonbilar och andra fordon skall kontrollbesiktigas årligenmed början under andra kalenderåret som anges iårsmodellsbeteckningarna (77§FK).Kontrollbesiktningar liksom vissa övriga besiktningar avmotordrivna m.fl. fordon utförs enligt FK av riksprovplats. Iförordningen (1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatserhar AB () utpekats som riksprovplats förmotorfordon m.fl. fordon.Riksrevisionsverket () har i en till regeringen 1989 överlämnad revisionsrapport Den statligafordonskontrollen redovisat verkets slutsatser och förslag efteren granskning av denna kontroll. Revisionsrapporten harremissbehandlats och är nu föremål för fortsatt beredning inomregeringskansliet.6.1 Förslag om kontrollbesiktning av dumprarEn traktordumper består av en motordel och en lastbärande delsom båda är försedda med gummihjul. Traktordumprarna, som hardrivning på samtliga hjul, är konstruerade för att forsla last isvåråtkomlig terräng. Bl.a. är markfrigången hög. Traktordumprarhar en tjänstevikt som ofta överstiger . har dehänförts till fordonsgruppen traktorer med släp om de har ens.k. konstruktiv hastighet på högst . Är denkonstruktiva hastigheten högre har de hänförts tillfordonsslaget lastbilar.Som nämnts ovan (s. 31) beslutade om ändringav klassificeringen av traktorer och motorredskap m.m. (prop.1988/89:48, bet. TU19, rskr. Ändringarna, som skulle trädai kraft , innebar bl.a. att traktordumprarskulle hänföras tilll gruppen terrängvagnar, som för närvarandeomfattar terrängmotorfordon med en tjänstevikt över 400kilogram. Gruppen terrängvagnar skulle emellertid delas in i tvåklasser, lätta och tunga terrängvagnar. Till sistnämnda klassskulle hänföras terrängvagnar med en tjänstevikt över 2000kilogram. En tung terrängvagn som är försedd med gummihjulskulle få framföras på det allmänna vägnätet.I propositionen berördes inte frågan om traktordumprar ifortsättningen skulle vara underkastade återkommandekontrollbesiktningar.Med anledning av beslut utfärdade regeringen den20 bl.a. förordningar (SFS 1989:938--941) omändring i VTK, FK, BRK och terrängtrafikkungörelsen (1972:594).I motion T415 (s) räknar motionären med att dumprar med ändradklassificering skall ta över en allt större del av sådananärtransporter som utförs med lastbilar med hänsyn tillatt dumprarna kan ta tunga laster, till att begränsningen konstruktiv hastighet på högst ej längre skullegälla och till gynnsammare skatteregler än för lastbilar.Motionären konstaterar att dumprarna inte kommer att omfattas avårlig kontrollbesiktning. Han vänder sig häremot. Han framhålleratt bl.a. dumprarnas bromsar och styrning utsätts för myckethårt slitage och begär att skall uttala att det ärnödvändigt med återkommande kontrollbesiktningar av dumprarna.Motionären åberopar att trafikutskottet -- mot bakgrund av attden konstruktiva hastighetsbegränsningen föreslogs bli slopadför vissa typer av motordrivna fordon -- i betänkande1988/89:TU19 (s.9) förutsatte "att regeringen så snart ärpraktiskt möjligt utfärdar bestämmelser om periodisktåterkommande kontroller från miljö- och trafiksäkerhetssynpunktav berörda fordon som annat än tillfälligtvis framförs på deallmänna vägarna".I den avgivna och till trafikutskottet remitteradepropositionen 1990/91:35 om uppskjutande av ikraftträdandet avvissa ändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer, m.m.har regeringen föreslagit att -- i avvaktan påresultatet av visst harmoniseringsarbete som pågår inom deneuropeiska gemenskapen -- tills vidare till den 1 januari 1993uppskjuta ikraftträdandet av sådana beslut av överproposition 1989/90:48 som bl.a. utgör förutsättning för ändradklassificering av dumprar.I avvaktan på resultat av sålunda förutskickade ytterligareöverväganden som kan beröra klassificeringen av dumprar m.m. ärutskottet inte berett att föreslå något initiativ av riksdagenmed anledning av motionsförslaget. Det avstyrks således.6.2 Kontrollbesiktningsintervall för vanliga personbilarSedan den 1 januari 1971 gäller omkontrollbesiktningsintervall för personbilar och andra fordonatt kontrollbesiktning skall ske med början under detandra kalenderåret som anges iårsmodellbeteckningarna och under inställelseterminer sombestäms av sista siffran i registreringsnumren (77 och78§§FK). På grund av att en ny årsmodell i allmänhetintroduceras före det år som anges iårsmodellbeteckningen skulle bilens ålder före den förstakontrollbesiktningen kunna variera mellan cirka ett och etthalvt år och . Enligt ovannämnda ändring i FK (1989:939)gäller emellertid fr.o.m. den l att vanligapersonbilar inte i något fall skall kontrollbesiktigas förräntidigast 18 månader efter det bilarna första gången tagits ibruk.I motion T215 (m) begärs i del av yrkande 19 att kontrollernaav nya fordon skall "utglesas".I motion T248 (m) yrkande 19 begärs att den förstakontrollbesiktningen skall ske , den andra efter femår och därefter när det gäller bilar som inte används iyrkesmässig trafik och som inte körs exceptionellt mycket.För att man skall få en mer ändamålsenlig och effektivfordonskontroll har RRV i revisionsrapporten föreslagit att"högriskfordon" skall prioriteras vid kontrollen. För att dettaskall kunna bli fallet föreslår verket bl.a. att den periodiskakontrollen av andra fordon skall minskas och att tillämpningenav kontrollprogrammen skall ses över.Med anledning av RRVs revisionsrapport har AB SvenskBilprovning (ASB) i skrivelse till regeringen i juni i årföreslagit att kontrollbesiktningen gamlapersonbilar, lätta lastbilar och bussar med en totalvikt avhögst skall slopas.Den första kontrollbesiktningen skall enligt ASB som skeefter . Om gränsen för inträdet avkontrollbesiktningsskyldigheten skulle flyttas från två till treår skulle enligt ASB en avsevärd del av bilparken inte bliföremål för kontroll av avgasreningen inom den ram förkörsträcka eller fordonsålder, varunder fordonstillverkarna somvillkor för avgasgodkännande för nyare bilar enligtbilavgaslagen (1986:1386) har att avhjälpa brister i deavgasrenande systemen.Genom RRVs och ASBs förslag har frågan om ändradetidsintervall för kontrollbesiktningarna för vanliga personbilaraktualiserats. I avvaktan på regeringens ställningstagande tillRRVs och ASBs förslag bör här aktuella motionsförslag inteföranleda något initiativ från sida. De avstyrkssåledes.6.3 Kontrollbesiktningsintervall för lastbilar och vissa andrabilarFör lastbilar gäller samma kontrollbesiktningsintervall somför vanliga personbilar. För registrerad bil som används iyrkesmässig trafik för personbefordran gäller attkontrollbesiktning skall ske årligen.I motion T432 (c) yrkande 7 begärs att man skall överväga ominte kontrollbesiktningarna av lastbilar bör ske efter ett visstantal körda mil, dock minst en gång , och om inte ensådan ordning bör övervägas också för andra bilar i yrkesmässigtrafik.ASB anger 1989 till TSV överlämnad promemoria att detunga lastbilarna och släpvagnarna i jämförelse medpersonbilarna har fler och allvarligare brister och därvid flersådana brister som medför krav på ny besiktning samt betydligtlängre årliga körsträckor och därmed även längre exponeringstidi trafiken. Bolaget begär att TSV hos regeringen skall föreslåatt den första kontrollbesiktningen av tunga lastbilar ochsläpvagnar skall ske tidigare än för närvarande.RRV föreslår som nämnts att "högriskfordon" skallprioriteras vid kontrollen. Lastbilar som körs mycket tordetillhöra denna kategori fordon.Även enligt utskottets mening finns det skäl för attintensifiera kontrollen av lastbilarna. En ordning med kontrollefter en viss körsträcka kan vara ett alternativ.Med hänsyn till det anförda synes motionsförslaget kunnalämnas utan vidare åtgärd av riksdagen.Utskottet vill för sin del understryka angelägenheten av attregeringen tar ställning till ASBs och RRVs förslag.6.4 Organ för fordonsbesiktningarSom nämnts ovan har AB () i förordningen(1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatser utpekats somriksprovplats för motorfordon m.fl. fordon.I tre motioner -- i motion T215 (m) i del av yrkande 19, imotion T248 (m) yrkande 18 och i motion T431 (fp) -- begärmotionärerna att ASBs "monopol" på besiktningar skall upphävas.Motionärerna framhåller sammanfattningsvis att besiktningarnaväl kan utföras av verkstäder och provstationer med olikahuvudmän.Utskottet har vid olika tillfällen -- senast ibetänkandena /88:16 (s.23--24) och 1989/90:TU9(s.32--33) -- behandlat motionsförslag om slopande av ASBs"monopol." Förslagen har avstyrkts med hänsyn till skälen förbildandet av ASB. Krav på sakkunskap, objektivitet och service iverksamheten förutsattes nämligen kunna tillgodoses bäst genomatt staten fick ett avgörande inflytande i verksamheten. mening har dessa skäl samma styrka fortfarande.Utskottet avstyrker därmed de här aktuella motionsförslagen.6.5 Förläggning av bilprovningsstationer, m.m.AB () har för närvarandebilprovningsstationer i l62 av landets 284 kommuner.I motion T432 (c) yrkande 4 begärs att skallvara decentraliserad och att därför ytterligare ett antalbilprovningsstationer skall anläggas. I andra hand begärmotionärerna att samarbete mellan ASB och bilverkstäder skalletableras så att s.k. efterbesiktning skall kunna ske vid ennärbelägen bilverkstad.I motion T420 (c) begärs att bilprovningsstationer skallförläggas till och kommuner i län.Utskottet har tidigare vid behandling av förslag omförläggning av bilprovningsstationer -- senast i betänkande1989/90:TU9 (s.33--34) -- påpekat att det inte ankommer påriksdagen att avgöra var ASBs bilprovningsanläggningar skalletableras. Utskottet är alltjämt av samma mening. Utskottet villockså påminna om att ASB vid överväganden om etablering avbilprovningsstationer tar hänsyn till såväl företagsekonomiskasom samhällsekonomiska aspekter -- bl.a. till bilägarnaskostnader för resor till och från och till andrakostnader i samband med denna. Utskottet har tidigare ocksåuttryckt att utskottet gärna ser att ASBs service ärlättillgänglig även i glesbygd. Utskottet är mot bakgrund av detanförda inte berett att förorda något initiativ medanledning av motionsförslagen om förläggning avbilprovningsstationer. Dessa avstyrks således.Utskottet vill när det gället frågan om samarbete mellan ASBoch bilverkstäder erinra om att RRV har föreslagit attefterkontroller hos ASB skall kunna ersättas med intyg frånverkstad. Ett genomförande av detta förslag kan minska vissaolägenheter för bilägare som inte har tillgång till enbilprovningsstation i den egna kommunen. I avvaktan påregeringens ställningstagande till RRVs förslag avstyrkerutskottet andrahandsförslaget i motion T432 (c) yrkande4.6.6 serviceI motion T428 (m) begärs förbättringar av ASBs service. Iyrkande 1 begärs att varje bilprovningsstation skall hakvällsöppet till förslagsvis ett par kvällar i veckanoch i yrkande 2 att väntetiden för kontrollbesiktning normaltinte skall överstiga några få dagar.I motion T408 (m) yrkande 3 begärs att i kommunerna skallinrättas servicestationer, där bilägarna kostnadsfritt skallkunna få bilarna kontrollerade med avseende på avgasrening,bromsar, belysning m.m. samt få upplysning och råd beträffandebilarnas skick och utrustning från trafiksäkerhetssynpunkt.I slutet av år 1988 började man ha kvällsöppet på vissabilprovningsstationer. har 50 stationer öppet enkväll (två stationer till , två till kl. 18.30och 46 till . De flesta av stationerna med kvällsöppetär stationer i de södra och mellersta delarna av vårt land. Motbakgrund av nämnda förhållanden synes förslaget i motion T428(m) om kvällsöppet vid inte böra föranleda någotinitiativ av utan kan avslås.ASBs policy är att väntetiderna på kontrollbesiktning inteskall behöva överstiga . I stor omfattning ärväntetiderna t.o.m. kortare än tio dagar.Under vecka 37 (den 10--) var dengenomsnittliga väntetiden . De genomsnittligaväntetiderna i envar av ASBs tio regioner (varje region omfattarundefär två län) varierade mellan och . Denhögsta genomsnittliga väntetiden i hela landet förekom undervecka 29 (den 16--) och uppgick då till tolv dagar.Mot bakgrund av de sålunda redovisade förhållandena synes inteheller förslaget i motion T428 (m) om väntetiderna böraföranleda något initiativ av utan kan avslås.Utskottet kan i dagens ekonomiska läge inte förorda attkommunerna skall ekonomiskt stå för en sådan kostnadsfritrafiksäkerhetskontroll av bilarna som förespråkas i motion T408(m). Utskottet avstyrker därför det här aktuella förslaget imotionen.Utskottet vill emellertid erinra om att ASB tar emot bilarför frivillig trafiksäkerhetskontoll. Denna kontroll avser sammakontroller som ingår i kontrollbesiktningarna och bl.a. sådanasom motionären önskar. Avgiften för ASBs frivilligatrafiksäkerhetskontroll är . I vårt landfinns det även teststationer, där bilarna kan testas i olikaavseenden. --M driver sådana stationer.6.7 Avgift för kontrollbesiktning i vissa fallKontrollbesiktning av vanliga personbilar m.fl. fordon skallenligt 78§ FK ske inom en för fordonet gällandeinställelsetermin, som består av en viss inställelsemånad samtde närmast föregående två och de närmast följande tvåkalendermånaderna, dvs. sammanlagt fem månader.Inställelsemånaden bestäms efter slutsiffran i bilensregistreringsnummer.Enligt tidigare och gällande bestämmelser omförrättningsavgifter för AB () (SFS1989:265 resp. SFS 1990:203) får avgiften för annankontrollbesiktning än efterkontroll av fordon, varsinställelsetermin består av , höjas till vissaangivna belopp, om besiktningen görs efter utgången avinställelseterminens tredje månad, dvs. efterinställelsemånaden.I motion T439 (m) begärs att förhöjd avgift inte skall få tasut om ASB inte hinner ta emot en bil för kontrollbesiktning föreden tidpunkt då annars högre avgift skulle kunna tas ut.Utskottet har senast i betänkande 1989/90:TU9 (s. 34--35)avstyrkt ett likartat motionsförslag. Utskottet hänvisade tillolika förhållanden som skall bidra till att bilägaren fårkontrollbesiktningen utförd innan inställelsemånaden har löpt utoch påpekade att ASB -- enligt underhandsuppgift från bolaget --brukar lämna ekonomisk kompensation till fordonsägare somdrabbas av förhöjd avgift om det med hänsyn tillomständigheterna inte anses skäligt att ta ut sådan avgift.Utskottet nämnde också att ASB hade bestämt att förhöjd avgiftinte skall tas ut vid vissa bilprovningsstationer, om bilägaresenast den l5:e under vissa inställelsemånader har beställt tidför men inte har kunnat erbjudas sådan före dessainställelsemånaders utgång.Utskottet avstyrker på samma grunder det här aktuellamotionsförslaget.6.8 Kontrollmärke beträffande trafikförsäkringenKontrollmärke för en bil utfärdas enligt 28 § BRK underförutsättning bl.a. att föreskriven trafikförsäkring finns ochgäller till utgången av den kalendermånad då uppbörd avvägtrafikskatt närmast skall ske enligt 3§vägtrafikskatteförordningen (1988:1065). Utfärdande prövasenligt 29§ BRK av TSV när föreskriven vägtrafikskatt ochregisterhållningsavgift har betalats. Enligt 30§ BRK skallfordonsägare som erhållit kontrollmärke utan oskäligt dröjsmålanbringa det på den bakre registreringsskylten.I motion T417 (s) påpekas att kontrollmärket när det gällertrafikförsäkringen bara visar att denna fanns vid tiden förutfärdandet av kontrollmärket men att -- i fall dåvägtrafikskatten och registerhållningsavgiften skall betalaspå tidigare tidpunkt än premien för bibehållande avtrafikförsäkring på bilen -- bilägare som har betalatvägtrafikskatten och registerhållningsavgiften och erhållitkontrollmärke kan underlåta att genom premiebetalning bibehållatrafikförsäkringen utan att detta framgår genom märke på bilen.Motionären begär att man skall införa krav på att bilarna skallvara försedda med ett märke -- att anbringas på t.ex. bakrutan-- av vilket skall framgå giltighetstiden förtrafikförsäkringen.Gällande ordning beträffande registrering av uppgifter omtrafikförsäkring samt om skydd för andra trafikanter m.fl. vidtrafikolycka med fordon som saknar trafikförsäkring är följande.Enligt BRK skall i bilregistret när det gäller försäkringföras in uppgifter om bolag, om datum för tecknande samt -- ifall då försäkring saknas -- uppgift härom. Uppgift om bolagskall föras in av TSV. De övriga uppgifterna skall föras in avlänsstyrelse. Finner TSV när skatt påförts för ett fordon attdet finns hinder mot att bruka fordonet skall verket enligt78§ BRK underrätta fordonsägaren om vad han har att iaktta föratt fordonet skall få brukas. Saknas t.ex. försäkring skallsåledes sådan underrättelse lämnas.Saknas föreskriven trafikförsäkring för motordrivet fordonsom är registrerat i bilregistret och ej är avställt, kan denförsäkringspliktige enligt 32§ trafikskadelagen (1975:1410)föreläggas vid vite att fullgöra sin försäkringsplikt.Föreläggande meddelas av i det län där denförsäkringspliktige har sin adress enligt bilregistret.I fråga om fordon som är försäkringspliktigt men som saknartrafikförsäkring svarar enligt 16 § trafikskadelagen samtligaförsäkringsanstalter som vid ett inträffat skadetillfälle hadetillstånd att meddela försäkring solidariskt för dentrafikskadeersättning som skulle ha utgått om försäkring hadefunnits.Ett införande av den av motionärerna önskade ordningen medkontrollmärken beträffande trafikförsäkringen synes inte varaerforderligt mot bakgrund av vad som sålunda gäller beträffanderegistrering av uppgifter om trafikförsäkring m.m. och skydd förandra trafikanter m.fl. vid trafikolycka med fordon som saknartrafikförsäkring. Motionsförslaget torde därför inte böraföranleda någon särskild åtgärd av utan kan avslås.7 Körkortsfrågor m.m.7.1 Auktorisation för förare av miljöfarliga transporterYrkesutbildning för lastbilsförare, bussförare och taxiförarefinns inom gymnasieskolan, inom arbetsmarknadsutbildningen ochvid större trafikföretag. () anordnar olika yrkesutbildnings- ochfortbildningskurser för yrkesförare.Enligt föreskrift (marginalnummer 10315) i bilaga B tillden europeiska överenskommelsen om internationell transport avfarligt gods på väg (ADR) gäller att förare av tankfordon ellertransportenhet som medför tankar eller tankcontainrar med ensammanlagd rymd överstigande 3kubikmeter skall ha ett intyg --utfärdat av behörig myndighet eller av denna utsett organ -- omatt föraren med godkänt resultat har deltagit i utbildningrörande de särskilda krav som ställs vid transport av farligtgods. ADR skall med vissa avvikelser, som inte är aktuella idetta sammanhang, enligt statens räddningsverks föreskrifter ominrikes väg- och terrängtransporter av farligt gods (ADR-S)(SRVFS 1989:9) utgöra föreskrifter för inrikes väg- ochterrängtransporter av farligt gods. Dessa räddningsverketsföreskrifter har utfärdats med stöd av bemyndiganden i lagen(1982:821) om transport av farligt gods och förordningen(1982:923) om transport av farligt gods.TYA och , som båda anordnar kurser itransport av farligt gods, har bemyndigandenatt utfärda intyg som avses iADR.I motion T433 (c) framhålls bl.a. att en av de allra vikigastefaktorerna för att förebygga olyckor med miljöfarligatransporter är förarnas utbildning och kompetens. Motionärernabegär därför att regeringen skall undersöka om det är nödvändigtatt införa krav på en särskild auktorisation för att få föramiljöfarliga transporter.Med anledning av en rapport om tankbilsolyckor av den s.k.katastrofkommissionen -- kommittén (Kn 1981:02) med uppdrag attundersöka allvarliga olyckshändelser och tillbud till sådanahändelser -- beslutade regeringen att tillkommittén Körkort 2000 överlämna fråga om att närmare undersökabehovet av och förutsättningarna för att införa en särskildbehörighet för att föra tunga tankfordon med farligt gods. Motdenna bakgrund och med hänsyn till att enligt föreskrift i ADRkravet på intyg om utbildning enligt den internationellaöverenskommelsen fr.o.m. den 1januari 1992 och fr.o.m. den1januari 1996 skall utsträckas till att avse ytterligaretransporter av farligt gods synes motionsförslaget inte börapåkalla något initiativ av . Det avstyrks sålunda.7.2 FoU kring utbildning i halkkörningI motion T404 (m) begärs att TSV skall bedriva forsknings- ochutvecklingsarbete (FoU) kring utbildningen i halkkörning, varviddels effekten av korta utbildningar inom detta område börkartläggas, dels anvisningar tas fram om hur en optimalhalkutbildning bör vara utformad.VTI bedriver ett flerårigt forsknings-ochutvecklingsprogram kring utbildning mot halkolyckor.Intressenter i programmet är dessutom bl.a. TSV, NTF,trafikskoleorganisationer och trafikövningsplatsernasbranschorganisation. Detta program -- som presenteradesi skriften Utbildning mot halkolyckor Ett forsknings- ochutvecklingsprogram (VTI-meddelande 604) -- bör kunna tillgodosemotionärens önskemål, varför motionsförslaget kan lämnas utaninitiativ av . Det avstyrks därmed.7.3 Stöd till uppbyggnad av visst utbildningscentrum påYtongbanan i KumlaPå mark som tillhör Kumla kommun driver vid en trafikövningsplats,benämnd Ytongbanan. Ytongbanan har halkövningsbanor samt enkurvbana och en rakbana.