bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — I syfteatt vid förhandlingarna kunna ta ett samlat grepp om de frågorsom ryms inom den s.k. sociala dimensionen har i februari 1990en särskild statssekreterargrupp inrättats för dessa frågor.Ordförande är statssekreteraren för arbetsmarknadsfrågor iarbetsmarknadsdepartementet.ArbetsmarknadsfrågorFrågor om arbetsmarknadspolitik och EG tas upp i tre motioner.I moderata samlingspartiets motion U503 (yrkande 4) framhållsatt deltagande i den europeiska integrationen i realiteten är enförutsättning för att kunna upprätthålla hög sysselsättning iSverige . Det är riktigt enligt motionärerna att dengenomsnittliga arbetslösheten inom ligger högre än iSverige, men det finns också länder med arbetslöshetstal påsvensk nivå, om man tar hänsyn till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och förtidspensionering i . Det finns inget somhindrar en aktiv arbetsmarknadspolitik om deltar iintegrationsarbetet, anför motionärerna.Miljöpartiet begär i motion U519 (yrkande 7 delvis) attsamarbetet med EG bör fortsätta inom frihandelsavtalets ram isyfte att förbättra för människor att bl.a. kunna arbeta frittöver gränserna. begär vidare i motion U521 (yrkande2) besked av regeringen om exakt vilken arbetslöshetsnivå denanser vara ett rimligt pris att betala för EG-anpassning samt (iyrkande 3) ett tillkännagivande att EG-anpassningen inte fårleda till en försvagning av den aktiva svenskaarbetsmarknadspolitiken. Ett mycket tydligt exempel på EGsförödande effekt på sysselsättningen är som harbetydligt högre arbetslöshetstal än övriga nordiska länder,anför motionärerna. Frågan är enligt hur EG kommeratt se på olika bidrag och skyddade verksamheter som direktskapar jobb åt människor som har svårt att av egen kraft klarasig.Utskottet kan konstatera att EG nu är i färd att genomföra denöppna inre marknaden. EG och EFTA-länderna har inlettförhandlingar om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES.En utgångspunkt för förhandlingarna är att de s.k. fyrafriheterna skall ingå i ett , bland dem den friaarbetskraftsrörligheten. Från EFTA-ländernas sida eftersträvasen gemensam EES-arbetsmarknad. Enligt utskottets uppfattning ärett med sådan innebörd betydelsefull för svenskekonomi och därmed också för sysselsättningen i vårt land.Utskottet vill betona fördelarna med att kontakter övergränserna underlättas och att svenska medborgare kan arbeta iutlandet. För näringslivet är det också viktigt att utländskpersonal kan arbeta i Sverige.Under år 1989 uppgick arbetslösheten till i ochtill inom EG-området. I den inomarbetsmarknadsdepartementet utarbetade rapporten och den västeuropeiska integrationen (Ds1990:8) noteras att den fria arbetsmarknaden inte letttill någon nämnvärd geografisk utjämning av arbetslösheten.Varför arbetslöshetsnivåerna varierar så starkt mellan devästeuropeiska länderna har inte direkt kunnat förklaras. Irapporten redovisas att åtgärdsarsenalen i den svenskaarbetsmarknadspolitiken inte skiljer sig på något avgörande sättfrån de instrument som används inom EG-länderna.I rapporten dras slutsatsen att i fråga om statsstöd finns detingenting som tyder på att åtgärder inom den svenskaarbetsmarknadspolitiken skulle strida mot EGs regler. Ingentingtyder heller på att inskränkningar i den nationellabestämmanderätten över arbetsmarknadspolitiken skulle varaaktuella. Utskottet vill markera sin inställning att en aktivarbetsmarknadspolitik är en grundpelare i svensk politik och attvårt land på detta område bör kunna fungera sominspirationskälla för andra länder. En EG-integration betyderenligt utskottets uppfattning att arbetsmarknadspolitiken kommeratt spela en alltmer betydelsefull roll som instrument i denekonomiska politiken.Med hänvisning till det anförda finner utskottet attmotionerna U503 (m), U519 (mp) och U521 (mp) i aktuella delarinte bör föranleda något uttalande.Arbetsmiljö och arbetsrättEG-anpassning och arbetsmiljön tas upp i två motioner.Vänsterpartiet anför i motion U515 (yrkande 7 delvis) attSverige i EG--EFTA-förhandlingarna haft en exempellös lågprofil. bör enligt motionärerna klart och tydligtdeklarera till , och att vi inte kan godta försämringar för svensk delnär det gäller bl.a. arbetsmiljön.I motion U542 (yrkandena 1 delvis och 7) av . (mp) begärs tillkännagivanden att en försämrad ellerurholkad arbetsmiljö är ett pris som inte är berett attbetala för att uppnå EG-anpassning samt att de skillnader iarbetarskyddet mellan och som påvisats avarbetarskyddsstyrelsen inte får utjämnas genom att svenskasäkerhetskrav sänks. Inte heller får planerade skärpningarförsenas. Motionärerna anser att statsministern gett ettkategoriskt löfte att försämrad arbetsmiljö m.m. ärett pris som vi inte är beredda att betala och att löftet senarehar blivit urvattnat i regeringsförklaringen . Imotionen hänvisas till att arbetarskyddsstyrelsen sagt attEG-anpassning skulle leda till sämre arbetarskydd beträffandebl.a. asbest och lösningsmedel.Utskottet vill anföra följande. Det fortlöpande arbetet inomEG beträffande arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor har under 1989resulterat i att flera nya direktiv blivit klara eller förtsframåt i beslutsgången. Bl.a. finns ramdirektiv angåendeförbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (OJL 183/1989), vilket anger generella minimikrav för hursäkerhetsarbetet skall ske. Det gäller i princip för allaarbetsplatser, inom alla arbetsmarknadssektorer och för allatyper av arbetsuppgifter. I direktivet behandlas arbetsgivarnasresp. arbetstagarnas ansvar, organisationen av skyddsverksamhetpå arbetsplatsen, samråd m.m. Alla bestämmelser är minimikrav,som måste uppfyllas men ej hindrar medlemsländerna från att hasträngare krav. Ramdirektivet följs upp av särdirektiv -- ocksåde i form av minimidirektiv -- som rör särskilda arbetsplatser.Utskottet vill liksom i sitt yttrande 1988/89:AU3y betonaangelägenheten av att de svenska föreskrifterna så långt sommöjligt samordnas med motsvarande EG-direktiv, så att tekniskahandelshinder undviks. Utskottet utgår därvid ifrån densjälvklara förutsättningen att reglerna bedöms varatillfredsställande ur hälso- och säkerhetssynpunkt. De frågorsom motionerna tar upp ingår i EES-förhandlingarna. Sverigeliksom övriga EFTA-länder har i dessa förhandlingar markerat sinvilja att slå vakt om existerande höga standard på bl.a.arbetsmiljöområdet. Beträffande den i motion U542 aktualiseradefrågan om arbetarskydd i samband med asbest och lösningsmedelhar utskottet inhämtat att EG rör sig i den svenskafärdriktningen. I sådana fall kan det bli aktuellt att förhandlafram undantag, övergångsarrangemang eller andra former avlösningar.Med hänvisning till det anförda samt till riksdagenstidigare nämnda beslut om förutsättningslösa förhandlingaravstyrker utskottet motionerna U515 (v) och U542 (mp) ibehandlade delar.I två motioner berörs frågor om EG och arbetsrätt.Vänsterpartiet begär i motion U515 (yrkande 7 delvis) attregeringen till , och skall framföra att inte kan godtaförsämringar vad gäller fackliga rättigheter.I motion U522 (yrkande 9) begärs ettklarläggande från regeringen om att förhandlingsmandatet med EGinte omfattar harmonisering av reglerna för medbestämmande ochinflytande för löntagare i aktiebolag.Utskottet har inhämtat att vid förhandlingarna skall den högasvenska ambitionsnivån i dessa frågor vara vägledande. Det finnstre EG-direktiv på detta område, nämligen Skydd för anställdasrättigheter vid arbetsgivarens konkurs, Kollektiva uppsägningar(skydd för anställda) och Skydd av anställdas rättigheter vidföretagsöverlåtelser. Reglerna om de anställdas inflytandeenligt dessa direktiv är att se som minimikrav. Inte i något avdessa fall krävs ändring av svensk lagstiftning för attharmonisering skall kunna uppnås. Ändringar i lagen ommedbestämmande i arbetslivet (MBL), lagen om anställningsskydd(LAS), lagen om statlig lönegaranti vid konkurs m.fl. lagaraktualiseras således inte i detta sammanhang.Inom EG har förslag till en förordning lagts fram beträffandeden övernationella företagsform som kallas Europabolag. I ettsärskilt förslag till direktiv finns kompletterande regler förde anställdas deltagande i den långsiktiga ledningen avEuropabolaget. Flera olika alternativa modeller accepteras. redovisning av det svenska integrationsarbetet somutrikesdepartementets handelsavdelning gett ut i april 1990anges att bolagsrätten kan innebära ett potentiellt problemeftersom de föreslagna bestämmelserna inte förefaller gearbetstagarna lika stort medinflytande som gällande svenskarbetsrätt. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten avatt bevaka att möjligheterna för arbetstagarna att påverka sinaarbetsvillkor inte försämras. Liksom tidigare (1988/89:AU3y)anser utskottet att de arbetsrättsliga frågorna måste ägnas storuppmärksamhet i samband med dels den ökade integrationen på deneuropeiska arbetsmarknaden, dels internationaliseringen av destörre företagen.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attmotionerna U515 och U522 i behandlade delar inte bör föranledanågon åtgärd.JämställdhetsfrågorJämställdhetsfrågor tas upp i fyra motioner.Folkpartiet begär i motion U502 (yrkande 1) inrättande av enarbetsgrupp som skall bevaka jämställdhetsaspekterna vidharmonisering till EG. De av regeringen tillsattaarbetsgrupperna är helt mansdominerade.I motion U506 av (yrkandena 1 och 2) föreslåsatt regeringen tillsätter en särskild arbetsgrupp för frågan omEG och offentliga sektorn samt att denna arbetsgrupp i huvudsakskall bestå av kvinnor. Enligt motionärerna är svenska kvinnor ihög grad beroende av den offentliga sektorn. Vid enEG-harmonisering med skatteharmonisering som följd kan statensinkomster minska på ett sådant sätt att den offentliga sektornblir hotad enligt motionärerna.Även i motion U516 av och (båda c)begärs att regeringen tillsätter en arbetsgrupp bestående avenbart kvinnor. Uppgiften för denna grupp skulle vara attanalysera vad en harmonisering med EG kommer att innebära förkvinnornas situation i . är det nästanuteslutande män som arbetar med harmoniseringsfrågorna.I motion U521 av m.fl. (mp) begärs (i yrkande5) ett tillkännagivande att EG-anpassningen inte får leda tillnågon försvagning av jämställdheten och kvinnors rätt ochmöjlighet till förvärvsarbete.Utskottet vill anföra att jämställdhetsfrågorna särskiltbevakas dels i arbetsgruppen för personers rörlighet, dels i dennyligen inrättade statssekreterargruppen för frågor som rör densociala dimensionen. I EES-förhandlingarna behandlasjämställdhetsfrågor i förhandlingsgruppen IV för angränsandeområden. Utskottet och har tidigare ställt sig bakommålet att kvinnorepresentationen i statliga organ bör ha ökattill (AU 1987/88:17, rskr. Enligt utskottetsuppfattning är det väsentligt att man även inomintegrationsarbetet strävar efter att få en jämn fördelning avkvinnor och män.Av den probleminventering som gjorts på svensk sida införEES-förhandlingarna (Redovisning av det svenskaintegrationsarbetet, ) framgår att en harmoniseringskulle kräva att den svenska jämställdhetslagen ändras. Såvälvad gäller EGs likalönsdirektiv som i fråga om regler omindirekt diskriminering går EGs regler längre än den svenskajämställdhetslagen. EGs likalönedirektiv slår fast principen omlika lön för likvärdigt arbete, varvid arbetsvärdering ellermotsvarande utgör utgångspunkten för principens tillämpning.Enligt den svenska jämställdhetslagen krävs en mellan parterna"överenskommen arbetsvärdering". Beträffande indirektdiskriminering saknas bestämmelse i den svenskajämställdhetslagen till skillnad från EGs regelverk.I betänkandet (SOU 1990:41) med jämställdhetslagen harutredaren bl.a. belyst hur den svenska jämställdhetslagenstämmer överens med EGs regler på detta område. Beträffandelönediskriminering och indirekt diskriminering av kvinnorföreslås i betänkandet vissa ändringar, vilka skulle innebäraatt den svenska lagstiftningen anpassas till EGs regler. Bl.a.föreslår utredaren att olika metoder för arbetsvärdering börkunna tillämpas även i samt att lagen uttryckligeninkluderar begreppet indirekt diskriminering. Enligt utskottetsuppfattning är det positivt att de berörda frågorna ytterligareblir belysta -- inte minst i ett EG-perspektiv -- genomregeringskansliets beredningsarbete.Vad gäller den offentliga sektorn och anpassningen till EG harutskottet samma uppfattning som motionärerna i fråga om denoffentliga sektorns speciella betydelse för kvinnorna i Sverigegenom att vård- och omsorgssektorn domineras av offentligtdrivna verksamheter. Utskottet vill i detta sammanhang framhållaatt om vi vill slå vakt om tillgången till god vård och omsorg,den offentliga sektorn och om vår välfärd, så är vi beroende avde inkomster som utrikeshandeln ger oss. En stark ekonomi ärenligt utskottets uppfattning nödvändig för en ambitiösvälfärdspolitik i samhället. I detta sammanhang kan pekas på attEG-administrationen har varit mycket aktiv påjämställdhetsområdet och att ett tredje jämställdhetsprogram nuär under utarbetande inom EG.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaU502 (fp), U506 (v), U516 (c) och U521 (mp) i aktuella delar.RegionalpolitikI motion U533 (yrkande 3) begärs etttillkännagivande om att skall bibehålla oinskränkt rättatt självt besluta om regionalpolitiskt stöd utan att dettaskall behöva underställas EGs eller annat överstatligt organsgodkännande. Bakgrunden är en rapport enligt vilken EGsindustripolitik "i ringa mån kunnat främja balansen mellan deolika regionerna. De mest utvecklade regionerna har dragit tillsig arbetskraft och kapital, medan regioner baserade påtillbakagående aktiviteter har fått svåra sociala och ekonomiskaproblem. "har behandlat nya riktlinjer inomregionalpolitiken (prop. 1989/90:76, bet. AU13, rskr. Isitt betänkande Regionalpolitik för 90-talet framförde utskottetföljande.Liksom industriministern anser utskottet att med det mycketstora internationella beroende som och de svenskaföretagen lever i finns det all anledning att se till atteventuella otillbörliga och konkurrenssnedvridande företagsstödförsvinner.Det är alltså utskottets uppfattning att vi i inte kandriva en regionalpolitik och näringspolitik helt oberoende avomvärlden.De nya riktlinjerna i regionalpolitiken innebär bl.a. enförskjutning från direkt företagsstöd till insatser med syfteatt utveckla infrastrukturen i de sämst ställda regionerna. Ettav motiven till denna inriktning är anpassning tillinternationell standard. Regler på detta område finns såväl iGATT som i EFTA och EG.Enligt den tidigare nämnda redovisningen av det svenskaintegrationsarbetet syftar de nuvarandeEES-förhandlingarna bl.a. till att skapa likvärdigakonkurrensvillkor. Det konstateras att EFTA-länderna liksom EGönskar vidmakthålla sin handlingsfrihet på det regionalpolitiskaområdet. Dock bör snedvridning av handeln undvikas, anförs det.Utskottet står fast vid den uppfattning som utskottetframförde detta år. Med hänvisning härtill och vad som iövrigt anförts avstyrker utskottet det aktuella yrkandet.Stockholm den 23 oktober 1990På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), BörjeHörnlund (c), (), (m), StenÖstlund (s), (), (), KerstiJohansson (c), (), ()(), () och ().Avvikande meningar1. () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadsfrågor som börjar med"Utskottet kan" och slutar med "uttalande" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det riktigt att verka för attmänniskor skall få röra sig fritt över gränserna för att studeraoch söka arbete. Det är också viktigt med en fri och rättvishandel på villkor som låter sig förenas med de villkor naturenställer. EGs nuvarande arbete kommer emellertid att leda tillännu fler fusioner, monopol och företagsuppköp vilket integagnar arbetstagarna.Utskottet vill framhålla betydelsen av att en EG-anpassninginte får innebära att den aktiva svenska arbetsmarknadspolitikenförsvagas. Särskilt väsentligt är det att ävenfortsättningsvis kan tillämpa sådana bidrag och skyddadeverksamheter som direkt skapar jobb åt enskilda människor medsvårigheter på arbetsmarknaden. Vidare anser utskottet attregeringen bör kunna ge besked om vilken arbetslöshetsnivå somkan anses vara ett rimligt pris i samband med en EG-anpassning.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motionerna U519(yrkande 7 delvis) samt U521 (yrkandena 2 och 3). Motion A503(yrkande 4) avstyrks.2. EG-anpassning och arbetsmiljönKarl-Erik () och () anser attden del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmiljö ocharbetsrätt som börjar med "Utskottet vill anföra" och slutar med"behandlade delar" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att regeringen avgavett kategoriskt löfte att försämrad arbetsmiljö är ett pris somvi inte är beredda att betala för en EG-anpassning. Närarbetsgruppernas rapporter lades fram stoddet emellertid klart för regeringen att hundratals särreglerinte skulle accepteras av EG. Enligt utskottets uppfattning ärdet emellertid viktigt att vårt land kan föra en självständigarbetsmiljöpolitik. strängare krav påarbetsmiljöområdet bör inte ändras därför att man försöker tabort tekniska handelshinder mellan olika länder. börklart och tydligt deklarera sin inställning i EG-sammanhang ochstå fast vid den.Av vad som anförts framgår att utskottet tillstyrker deaktuella yrkandena i motion U515 (v) och U542 (mp).3. EG och arbetsrättAnna () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmiljö och arbetsrätt som börjar med"Utskottet har" och slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse:Förslag har lagts fram inom EG beträffande en övernationellföretagsform som kallas Europabolag. I den redovisning av detsvenska integrationsarbetet som utrikesdepartementetshandelsavdelning gett ut anges att bolagsrätten kaninnebära ett potentiellt problem eftersom de föreslagnabestämmelserna inte förefaller ge arbetstagarna lika stortmedinflytande som gällande svensk arbetsrätt. Enligt utskottetsuppfattning är det viktigt att klarlägga att de svenskabestämmelserna i fråga om bl.a. arbetstagarnas medbestämmandeoch insyn inte omfattas av harmonisering. Utskottet tillstyrkerdärför motion U522 i denna del. Yrkandet i motion U515 (v)avstyrks i den mån det inte tillgodoses med det anförda.4. EG och arbetsrättKarl-Erik () anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet Arbetsmiljö och arbetsrätt som börjar med "Inom EG"och slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse:I likhet med motion U515 (v) anser utskottet att intekan godta försämringar när det gäller fackliga rättigheter. Defackliga rättigheterna i vårt land är en grundförutsättning isvenskt arbetsliv och detta bör bestämt deklarera tillEG-kommissionen, och ministerråd.Utskottet tillstyrker därför det nämnda kravet i motion U515.Yrkandet i motion U522 (mp) avstyrks i den mån det intetillgodoses med det anförda.5. () anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet Jämställdhet som börjar med "Utskottet vill" ochslutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion U506 (v) är två tredjedelar av allakvinnor som yrkesarbetar i sysselsatta inom denoffentliga sektorn. Detta gör kvinnorna sårbara eftersomstatliga besparingar drabbar kvinnor i egenskap av anställda.För att över huvud taget kunna arbeta är kvinnorna ocksåberoende av den offentliga sektorn för att få omsorg om barn ochgamla. En skatteharmonisering med EG kan väntas innebärakraftigt minskade inkomster för staten och därmed en minskandeoffentlig sektor. Följden kan bli en gigantisk privatisering avvård och omsorg, vilket i hög grad påverkar kvinnors arbetsliv.Med detta perspektiv för ögonen anser utskottet att detsvenska integrationsarbetet bör utökas med en arbetsgrupp förfrågan om EG och den offentliga sektorn. Denna arbetsgrupp bör ihuvudsak bestå av kvinnor. Motion U506 tillstyrks därmed. Övrigai sammanhanget behandlade motionsyrkanden bör -- i den mån deinte tillgodoses av utskottets förslag -- inte föranleda någonriksdagens åtgärd.6. () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Jämställdhet som börjar med "Utskottetvill" och slutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motion U521 (mp) att när detgäller olika förmåner med betydelse för jämställdheten, t.ex.föräldraledighetsförmåner, så har inte mycket att vinnapå en EG-anpassning. Trots EG-direktiven är det så attkvinnosynen inom ofta är konventionell ochtraditionalistisk. Utskottet vill därför betona att enEG-anpassning inte får leda till någon försvagning avjämställdheten och kvinnors ställning på arbetsmarknaden iSverige.Utskottet tillstyrker alltså motion U521 i denna del. Övrigabehandlade motionsyrkanden avstyrks.7. JämställdhetsfrågorElver och (båda fp) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet Jämställdhet som börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse:Utskottet har tidigare framfört uppfattningen att det ärväsentligt att man även i integrationsarbetet strävar efter attfå en jämn fördelning av kvinnor och män. Ingen av de nuvarandegrupperna har dock till uppgift att särskilt bevakajämställdhetsfrågorna. Utskottet vill därför i likhet med motionU502 (fp) framhålla att en arbetsgrupp som särskilt skall bevakajämställdhetsaspekterna vid harmonisering till EG bör inrättas.Utskottet tillstyrker därför motion U502 i aktuell del.Yrkandena i motionerna U506, U516 och U521 avstyrks i den mån deinte tillgodoses med vad som föreslagits.8. () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Regionalpolitik som börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "aktuella yrkandet" bort ha följandelydelse:Utskottet har uppfattningen att ökade regionala obalanser kanförväntas bli en effekt av EGs "stormarknad". har EGsindustripolitik inte lyckats främja balansen mellan de olikaområdena. EG-anpassning skulle för del kunna innebäraatt får betala till EGs regionalpolitik utan att självfå något stöd samt att godkännande kommer attkrävas för införande av svenska regionalpolitiska åtgärder.Utskottet anser i likhet med motion U533 (mp) att skallslå vakt om sin rätt att bedriva en självständigregionalpolitik. De svenska regionalpolitiska åtgärderna skallinte behöva underställas EG eller annat överstatligt organ.Med hänvisning till vad utskottet anfört tillstyrker utskottetdet aktuella yrkandet.Särskilda yttranden1.JämställdhetsfrågorBörje och (båda c) anför:Utskottet har tidigare framfört uppfattningen att det ärväsentligt att man även i integrationsarbetet strävar efter attfå en jämn fördelning av kvinnor och män. Utskottet villframhålla betydelsen av att bringa klarhet i vad EG kommer attinnebära för kvinnorna. En tänkbar metod är att tillsätta ensärskild arbetsgrupp, t.ex. bestående av enbart kvinnor meduppgift att klarlägga, bevaka och analyserajämställdhetsaspekterna ur ett kvinnoperspektiv vid ettnärmande till EG.2. RegionalpolitikBörje och (båda c) anför:Vi vill peka på att vi i samband med utskottets behandling avproposition 1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet har gettvår syn på regionalpolitiska stöd och internationella regler (s.303 i AU13). I detta sammanhang har vi även uttryckt våruppfattning att en utredning bör tillkallas för att se överreglerna om transportstöd (s. 315 i nämnda betänkande). Vi villhänvisa till dessa synpunkter.