ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
bet · GE01NU1 · 1990-09-20 00:00:00 — Säkerhetsavstånd vid kraftledningar m.m. (mom.2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.6 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "och 1989/90:N425(c)" bort ha följande lydelse:Med hänsyn till den oro som många människor känner i dennafråga anser utskottet att regeringen bör ta initiativtill föreskrifter om en utökad säkerhetszon utmedkraftledningarna inom vilken ny bebyggelse inte får äga rum. Medsamma syfte bör de bestämmelser som gäller för uppställning avtransformatorer ses över.Riksdagen bör rikta ett uttalande av angiven innebörd tillregeringen. Därmed skulle de här berörda yrkandena i motionerna1989/90:N424 (s) och 1989/90:N425 (c) bli tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande säkerhetsavstånd vid kraftledningar m.m.att med bifall till motion 1989/90:N424 yrkande 2och motion 1989/90:N425 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeSäkerhetsavstånd vid kraftledningar m.m. (mom.2)(), () och ()anför:Vi menar att det tills vidare är befogat med en utökadsäkerhetszon utmed kraftledningarna inom vilken ny bebyggelseinte får äga rum. Även de bestämmelser som gäller föruppställning av transformatorer bör ses över. Hösten 1989ställde sig , kommunisternas ochmiljöpartiet de grönas företrädare i utskottet bakom enreservation (1989/90:NU 4 res. 2, s.16) med dessa krav.Riksdagen avslog dock denna reservation. Då det nu inte harframkommit något som torde föranleda ett ändratställningstagande av har vi avstått från att yrkabifall till de här aktuella yrkandena i motionerna 1989/90:N424(s) och 1989/90:N425 (c).InnehållÄrendet1Sammanfattning1Motionerna1Yrkanden1Motivering2Uppgifter i anslutning till motionerna3Biologiska effekter av kraftledningar3Kartläggning av lokala elpriser4Kommunal utjämning av elkostnader4Utskottet5Effekter av kraftledningar, m.m.5Lokala eltaxor7Hemställan9Reservationer1. Forskning om hälsorisker vid kraftledningar (mp)102. Säkerhetsavstånd vid kraftledningar m.m. (mp)10Särskilt yttrandeSäkerhetsavstånd vid kraftledningar m.m. (c, v)11
bet · GE01AU10 · 1990-10-04 00:00:00 — 1990/91AU10I 9 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160) finns reglerom fullföljd av talan. 9 kap. 2 § reglerar möjligheterna attöverklaga arbetarskyddsstyrelsens beslut.Efter förslag i proposition 1989/90:19 antog den 12december 1989 (1989/90:AU8, rskr. 71) lag om ändring iarbetsmiljölagen. Ändringen avsåg facklig organisations rätt attutse regionalt skyddsombud utan föregående medgivande avyrkesinspektionen. Genom lagen fick bl.a. 9 kap. 2 § förstastycket ändrad lydelse. Ändringen trädde i kraft den 1 januari1990 (SFS 1989:960).Även i proposition 1989/90:60 om minimiålder för tillträdetill arbete föreslogs vissa ändringar i nyssnämnda 9 kap. 2 §första stycket arbetsmiljölagen. Förslaget tog sikte påparagrafen i dess lydelse före och innebarförutom en språklig justering att vissa ändringar skulle görasvad gäller inskränkningar i rätten att överklagaarbetarskyddsstyrelsens beslut. Lagändringen föreslogs träda ikraft . antog propositionenslagförslag (1989/90:AU16, rskr. Densålunda beslutade lagändringen har ännu inte utfärdats avregeringen. antagande av proposition 1989/90:60innebär att de förändringar i 9 kap. 2 § första stycket somträdde i kraft -- utan att detta varit avsett-- skulle komma att upphävas med verkan från den 1 december1990. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 3 kap. 7 §riksdagsordningen föreslår arbetsmarknadsutskottet därförriksdagen att ändra sitt beslut om ändringi arbetsmiljölagen. Utskottet hemställeratt med ändring av beslutet (rskr. 115) såvitt gäller lagen om ändring i arbetsmiljölagen(1977:1160) bestämmer att 9 kap. 2 § arbetsmiljölagen skall haföljande som Utskottets förslag betecknade lydelse.Lydelse enligt beslut (rskr.1989/90:115)Utskottets förslag 9 kap. 2 § Arbetarskyddsstyrelsens beslut i ärenden somavses i 6 kap. 2 § tredje stycket får inte överklagas.Detsamma gäller styrelsens beslut i ärenden som avsertillämpning av föreskrifter meddelade med stöd av 5 kap. 2 §tredje och fjärde styckena, 3 § andra stycket eller 5 §. Arbetarskyddsstyrelsens beslut i ärenden som avser tillämpning av föreskrifter meddelade med stöd av 5 kap. 2 § tredje och fjärde styckena, 3 § andra stycket eller 5 § får inte överklagas. Andra beslut som arbetarskyddsstyrelsen i särskilda fall har meddelat enligt denna lag eller med stöd av regeringens förordnande enligt lagen, får överklagas hos regeringen genom besvär. Arbetarskyddsstyrelsens beslut om föreskrifter till allmän efterrättelse får inte överklagas.Stockholm den 4 oktober 1990På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonNärvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (m), GustavPersson (s), (), (), KerstiJohansson (c), (), (), (), (), (), (), () och ().
bet · GE01AU3 · 1990-10-23 00:00:00 — Vad som anförts bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande fackligt arbete på deltidatt medbifall till motion 1989/90:A724 yrkande 28 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeÖversyn av arbetsrättslagstiftningen (mom. 3)(), (), (m),() och () anför:Vi vill i detta sammanhang erinra om att vi i kommittémotionerbegärt en total översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen.Syftet är bl.a. att så långt som möjligt åstadkomma klart ochentydigt utformade regler, som det skapas utrymme fören större flexibilitet i tillämpningen som bättre än förnärvarande tar hänsyn till både de mindre företagensförhållanden och de enskilda arbetstagarnas rättigheter. Dessayrkanden behandlas av utskottet i betänkandet 1990/91:AU6 ommedbestämmande i arbetslivet.Bilaga
bet · GE01AU6 · 1990-10-04 00:00:00 — Blockadrätten i övrigt (m) 4619. Arbetsrättsliga skadestånd (m, fp, c) 4620. Arbetsrättsliga skadestånd (v) 4721. Skiljeklausuler i anställningsavtal (v) 47Särskilda yttranden 481. Rätt till inflytande och information oavsettfacklig tillhörighet (m) 482. Sympatiåtgärder vid tvister med internationellanknytning (v) 483. 200-kronorsregeln (m) 48
bet · GE01JoU8 · 1990-10-23 00:00:00 — Förslag om en ny organisation som tar övertillsynsansvaret bör arbetas fram. Man skulle kunna tänka sigatt införa någon form av miljöpolisverksamhet, frikopplad frånpolitiska instanser. Flera tänkbara modeller finns. Vi har idetta lagförslag inte närmare granskat vilken modell som är attföredra och vill med detta stycke enbart peka på behovet av enöversyn.TalerättsreglerAllmänhetens möjlighet till insyn i miljömål är dålig.Koncessionsnämndens prövning är visserligen öppen förallmänheten. I de fall där prövningen sker av länsstyrelse ellerav regeringen är allmänhetens möjligheter att påverka ytterstsmå. Har ett företag fått tillstånd enligt ML att bedrivamiljöfarlig verksamhet har enskilda ingen möjlighet attöverklaga beslutet.Antag att en kommun handlar i strid mot en fastställdnaturvårdsplan. För att lagen skall bli effektiv krävs i dettafall att talerättsreglerna utökas till att omfatta även enskildaoch organisationer. Enskild och organisation skulle, med ändradetalerättsregler, kunna föra talan mot kommunen som på så vistvingas att rätta sig efter planen. För att den utökadetalerätten inte enbart skall bli en fiktion måste ävenrättshjälpssystemet ses över vad gäller förmånligareersättningsmöjligheter vid fastighetsrättsliga mål.Noter1 Jaktlagen 1987/87:58, naturvårdslagen (1964:822)2 Sö 1983:303 12 § skogsvårdslagen (1979:429)4 Prop. 1988/89:100 bilaga 11, s. 485 Brev den 12juni 1989 från SNF till skogsstyrelsen6 , : är fantastiskt7 m.fl.: Costal Eutrophication in . No 5, s. 246--2518 , R: Silent Spring in the Sea. No 4, s. 289--2909 Degerman, : Miljöeffekter av småbåtshamnar ochsmåbåtar. 1981, s. 1110 : Ekologiska bedömningsgrunder för muddring ochmuddertippning. 198211 : Miljöeffekter av marin sand- och grustäkt. 198212 Se s. 12 f. Allmän motivering13 4--6 §§ miljöskyddslagen14 , S: Miljörättsliga grundfrågor, 1987 s. 6115 Se "miljökonsekvensanalyser" under lagkonsekvensavsnittet16 SNF: Bättre Naturskydd, Förslag till naturskyddslag. 198617 , S: Miljörättsliga grundfrågor. 1987, s. 4318 Prop. 1972:11 s. 145 f.19 BoU 1986/87: s. 145 f.20 , S: Naturvård och pågående markanvändning,s.9321 Naturresursers nyttjande och hävd: SOU 1983:56, s.121ff.22 Jämför 1§ naturvårdslagen (1964:822)23 , S: Miljörättsliga grundfrågor, 1987, s. 6624 Hägerhäll, B: Vår gemensamma framtid. 1988, s. 36, 18225 Attorney, E. Yates. Environmental Impact Assessment: Whatit is and why international development organizations need it.Executive Office of . 198926 , S: Miljörättsliga grundfrågor. 1987, s. 17327 Hägerhäll, B: Vår gemensamma framtid. 1988, s. 3628 2 kap. 9 § expropriationslagen (1972:719)29 snabbprotokoll 1989/90:43, 891211
bet · GE01KrU5 · 1990-10-25 00:00:00 — Myndigheten framhöll att detta arbete bl.a. skulleinriktas på att finna former för samverkan mellan stat, kommun,organisationer och enskilda för gemensamma insatser till skyddför kulturminnen och kulturmiljöer. Vidgningen avkulturmiljövårdens arbetsfält sammanhänger enligt ämbetet i höggrad med den snabba förändringsprocess som pågår i det svenskasamhället. Myndigheten pekade bl.a. på att nybyggandet istädernas centrum på många håll sker i en form och skala somavslöjar bristande respekt för värdena i den historisktframvuxna stadsbilden.Utskottet vill även erinra om att beslut omforskning innebär bl.a. en väsentlig höjning av desärskilda medel till kulturmiljöforskning somriksantikvarieämbetet disponerar. I forskningspropositionenangavs forskning om bebyggelsemiljöns förändring som ett av detre områden som borde komma i förgrunden för satsningar.Enligt vad utskottet inhämtat avser attgenomföra ett projekt om samhällsplanering, stadsbyggande och deekonomiska villkoren för bevarande. Projektet syftar till attfinna en form för att budgetera och finansiera en verksamhet förbevarandeplanering. Projektet skall genomföras och1992 i nära samverkan med de myndigheter och organisationer somberörs av problemen.Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att den avmotionärerna aktualiserade frågan uppmärksammas av ansvarigamyndigheter. En framställning från sida tillregeringen enligt yrkande 2 i motion Kr374 är alltså inteerforderlig. beträffande vallonbruken i Upplandatt avslår motion 1989/90:Kr218,2. beträffande industrimiljövårdenatt avslår motion 1989/90:Kr368 yrkande 2,3. beträffande Sala silvergruvaatt avslår motion 1989/90:Kr352,4. beträffande dokumentation av svensk varvsindustriatt avslår motion 1989/90:Kr203,5. beträffande bevarande av unika stadsmiljöeratt avslår motion 1989/90:Kr374 yrkande 2.res. (c)den 25 oktober 1990På kulturutskottets vägnarIngrid SundbergNärvarande: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (), ErkkiTammenoksa (s), (), (), UllaBerg (s), (), (), StinaEliasson (c), () och (). Bevarande av unika stadsmiljöer (mom. 5)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Mot här" och slutar med "inte erforderlig" bort haföljande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att det är viktigt attunika stadsmiljöer så långt möjligt skyddas och bevaras.Förändringar i stadsmiljön bör ske successivt och med storvarsamhet. Det finns risk för att den omdaning av städernascentrala delar som på många håll nu sker medför att kulturellaoch miljömässiga värden hotas. För att motverka denna utvecklingbehövs ett utvidgat ansvarstagande och ett utvecklat samarbetemellan myndigheter, förvaltningar och fastighetsägare.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande bevarande av unika stadsmiljöeratt med anledning av motion 1989/90:Kr374 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.
bet · GE01KU6 · 1990-10-09 00:00:00 — Beslutet står också i överensstämmelse med riksdagensupprepade uttalanden om att frågan inte i första hand bör lösasgenom lagstiftning utan genom åtgärder från partiernas egensida.Däremot kan beslutet att facklig organisation skall kunnaanslutas till det socialdemokratiska partiet starktifrågasättas. Organisationsanslutningen kan komma att skadasammanhållningen inom fackföreningsrörelsen. Enligtvänsterpartiets mening bör också denna fråga lösas genomåtgärder inom arbetarrörelsen och inte genom lagstiftning. Enlagstiftning skulle kunna leda till ingrepp i det friaföreningslivet.
bet · GE01KU7 · 1990-10-25 00:00:00 — mening bör utredas möjligheten att låta brister itillgänglighet till lokaler eller information vilket utestängtmedborgare från inflytande utgöra skäl för att ogiltigförklaraett beslut. En sådan utredning bör innefatta en översyn av denlagstiftning som reglerar beslutsfattandet i statliga,landstingskommunala och kommunala organ.Utskottet vill vidare framhålla att den decentralisering somunder det ägt rum i samhället medför en riskför att handikappfrågorna skall komma på mellanhand bl.a. genomatt dessa frågor tillmäts olika betydelse i olika kommuner.Vidare gäller att handikapporganisationernas arbete försvåras. Isamband med de olika förslag om decentralisering av verksamhetersom förelagts borde också ha funnits förslag om hurmedborgarinflytandet skulle säkras. Eftersom detta inte sketthar decentraliseringen inneburit att handikappgruppernasinflytande minskat. Enligt utskottets mening måstehandikappgruppernas möjligheter till inflytande åter ökas. anfört bör ges regeringen till känna. Motion K814yrkandena 1 och 2 tillstyrks följaktligen.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande funktionshindrades möjligheter tilldemokrati och inflytandeatt med bifall till motion 1989/90:K814 yrkandena1--2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttranden1. domar (mom. 8)och (båda fp) anför:Det har uppkommit osäkerhet om verkan avEuropadomstolens domar. har domarna inte tillmättsprejudicerande betydelse för svenska förvaltningsmyndigheter.Utgångspunkten bör sjävfallet alltid vara att ett utslag iEuropadomstolen i mål som rör enskilda klagande skall varavägledande för förvaltningsmyndigheters och regeringensbedömning då dessa har att ta ställning till motsvarande ärendeni . Ett klarläggande av regeringen i lämpligt sammanhangom att den delar denna inställning är enligt vår meningnödvändigt.2. Konventioners motsvarighet i svensk rätt (mom. 9)Hans Leghammar (mp) anför:Som utskottet framhållit är det självfallet angeläget attåtaganden i internationella konventioner uppfylls. Det finnsdock flera exempel på att detta inte är fallet i . Ettexempel är våtmarkskonventionen (SÖ 1975:76) varigenom Sverigeförbundit sig att skydda vissa våtmarksområden. Ett område somskyddas på detta sätt är i kommun.Trots det skydd som våtmarkskonventionen ger har tillstånd gettstill sådan omläggning av väg 100 att den kommer att gå igenomdet skyddade våtmarksområdet. fann iförra årets granskningsarbete (1989/90:KU30) anledning att i denfrågan erinra om att regeringen och myndigheterna måste hakännedom om innehållet i ingångna konventioner. Också i fråga omÖstersjökonventionen (SÖ 1984:38) finns påtagliga brister närdet gäller att uppfylla de åtaganden som gjorts. Det ärangeläget att ingångna konventioner fortlöpande gås igenom föratt tillgodose behovet av att ändra de svenska regler som fåtten konventionsstridig tillämpning.
bet · GE01LU4 · 1990-10-09 00:00:00 — Ändring fördrag om internationell järnvägstrafik(COTIF) I proposition 1990/91:12 föreslår regeringen() att godkänner att inteanmäler några invändningar mot de ändringar i bihang B till 1980års fördrag om internationell järnvägstrafik som har beslutatsvid mötet den 28--med revisionsutskottet vidMellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik. Genom lagen (1985:193) om internationell järnvägstrafik harvissa delar av fördrag om internationell järnvägstrafik(COTIF) införlivats med svensk rätt. Lagen trädde i kraft den 1maj 1985. blev fördraget gällande förSverige.Ändringar i COTIF kan i vissa hänseenden beslutas av ettrevisionsutskott inom den internationella organisation, OTIF,som bildades genom fördraget. Om inte en tredjedel avmedlemsstaterna inom har anmält invändning motbeslutet, träder ändringarna i kraft för samtliga medlemsstatervid en bestämd tidpunkt. En stat som vill undgå att bli bundenav ändringarna måste säga upp fördraget.Revisionsutskottet beslöt om ändringar i de bihangtill COTIF som reglerar befordran av resande och resgods resp.av gods. har godkänt att inte skall anmälainvändningar mot ändringarna (prop. 1989/90:120, bet. LU40,rskr. Inte heller någon annan medlemsstat har anmältinvändningar och ändringarna träder därför i kraft den 1 januari1991. Regeringen avser att lägga fram enproposition med förslag om att ändringarna skall införlivas medsvensk rätt.Revisionsutskottet har beslutat om ytterligare ettpar smärre ändringar i ett av bihangen till COTIF. Invändningarmot ändringarna skall göras senast den 21 oktober.I den nu aktuella propositionen föreslås att inteskall anmäla invändning mot de senast beslutade ändringarna iCOTIF.Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande, ochutskottet biträder förslaget. Utskottet hemställeratt godkänner att inte anmäler någrainvändningar mot de ändringar i bihang B till fördragom internationell järnvägstrafik som har beslutats vid mötet den28--med revisionsutskottet vid för internationell järnvägstrafik.Stockholm den 9 oktober 1990På lagutskottets vägnarLennart AnderssonNärvarande: (), (),(), (), (), IngerHestvik (s), (), (), GunnarThollander (s), (), (), (), (), (vpk),(), () och CharlotteCederschiöld (m).
bet · GE01AU14 · 1990-11-06 00:00:00 — Ombildning av AMU-center till stiftelse 1990/91AU14I proposition 1990/91:2 om ombildning av NordkalottensAMU-center hemställer regeringen att godkänner delsatt AMU-center får en från AMU-gruppen friståendeställning och ombildas till en svensk stiftelse som skallpåbörja sin verksamhet , dels att den egendomsom finns i verksamheten överlåts till den föreslagnastiftelsen. Vidare hemställs att regeringen bemyndigas attfastställa stadgar för den föreslagna stiftelsen och att träffaerforderlig överenskommelse med och . Slutligenhemställer regeringen att till AMU-gruppen: Bidragtill vissa driftutgifter på tilläggsbudget för statsbudgeten /91 under tionde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 500000 kr.Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet tillstyrker bifall till propositionen. beträffande ombildning av AMU-center tillstiftelseatt godkänner regeringens förslag att NordkalottensAMU-center får en från AMU-gruppen fristående ställning ochombildas till en svensk stiftelse som skall påbörja sinverksamhet ,2. beträffande överlåtelse av egendom till stiftelsenatt godkänner att den egendom som finns i den avNordkalottens AMU-center bedrivna verksamheten överlåts till denföreslagna stiftelsen,3. beträffande stadgar för stiftelsenatt bemyndigar regeringen att fastställa stadgar förden föreslagna stiftelsen och att träffa erforderligöverenskommelse med och ,4. beträffande medelsanvisning till AMU-gruppen: Bidrag tillvissa driftutgifteratt med bifall till propositionen i motsvarande deltill AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter påtilläggsbudget för statsbudgeten för /91 undertionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 500000kr.Stockholm den 6 november 1990På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), BörjeHörnlund (c), (), (m), StenÖstlund (s), (), (), CharlotteBranting (fp), (), (), (), () och ().
bet · GE01FiU3 · 1990-11-15 00:00:00 — här anfört med anledning av motion Fi4 (c) börriksdagen som sin mening ge till känna för regeringen.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande valutafonden och en ny ekonomiskvärldsordningatt med bifall till motion 1990/91:Fi4 i berörd delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen breddning av kompetensen hos beslutsfattarna i valutafondenoch ,5. IMF och (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Utskottet vill med anledning härav anföra" och slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Såsomframhålls i motion Fi5 (v) håller IMF på att ändra inställningtill . Vissa uppgifter tyder på detta liksom på attbeslutet om att inte bevilja krediter hållerpå att omprövas.I juni 1990 sammanträffade en IMF-delegation med Sydafrikasfinansminister och centralbankschef. Dessa och andra möten harstarkt kritiserats av . Samtidigtsom FN och anti-apartheidrörelsen manar till fortsatt bojkott avSydafrika arbetar IMF i motsatt riktning. Enligt utskottet måsteIMF som FN-organ ovillkorligen efterleva de sanktioner motSydafrika som FN fattat beslutat om.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande IMF och Sydafrikaatt med bifall till motion 1990/91:Fi5 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna att IMF som FN-organovillkorligen måste efterleva de sanktioner mot som FNfattat beslut om,6. Demokratisering av IMF (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet får" och slutar med "yrkande 3" bort ha följandelydelse:Utskottet får i dessa frågor anföra följande. Internationellavalutafonden och bildades på . Då handlade det inte om att biståu-länderna utan om att underlätta det internationella kapitaletsflöden. Valutafonden och kom in i FN-systemet förstsenare. Som en följd härav är valutafonden inte uppbyggd kringprincipen ett medlemsland en röst. Ett lands styrka grundas istället på kapitalinsatsens storlek. Därmed domineras IMF heltav de västerländska staterna och då i synnerhet av samt påsenare tid alltmer också av . I-länderna med 16,avjordens befolkning har 60,av rösterna i IMF. med83,av jordens befolkning har bara 39,av rösterna.Organisationens struktur, arbetssätt och rekrytering fungerarpå ett mycket slutet sätt. Parlament och allmänhet har ringainsyn i fondens verksamhet och planer och saknar lagligamöjligheter att få veta hur fonden använder de skattemedel sommedlemsländerna skjuter till.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande demokratisering av IMFatt med bifall till motionerna 1989/90:Fi731 och1990/91:Fi5 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om initiativ till reformer fördemokratisering av IMF.
bet · GE01FiU6 · 1990-11-20 00:00:00 — revisorers verksamhet under /90 1990/91FiU6RedogörelsenRiksdagens revisorer har till avgivit berättelseöver sin verksamhet under /90 (redog. 1990/91:2). Utskottet har vid sin genomgång av berättelsen inte funnitnågot som påkallar särskilt uttalande från sida. Utskottet hemställeratt lägger redogörelse /91:2 tillhandlingarna.Stockholm den 20 november 1990På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), i (s),(), Per (), (), IrisMårtensson (s), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), Lars-OveHagberg (v), () och ().