bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — En förberedande kommitté (PrepCom) har sammanträtt i föratt förbereda detta möte.Den i motionen nämnda konferensen i avslutadesefter sex veckors diskussioner utan att enighet hade kunnatuppnås om ett slutdokument. Som följd härav finns inga förslagfrån denna kulturkonferens som senare möten inom ESK-processenhaft att ta ställning till. Enligt vad utskottet inhämtat harförslag om inrättande av en europeisk kulturfond inte förts frami den fortsatta ESK-processen.Utskottet har i det föregående redogjort för det arbete sompågår inom EG för att stödja och utveckla kultursamarbetet iEuropa. Även inom vidtas olika åtgärder för attstärka den europeiska kulturen.Utskottet gör följande bedömning. Resultatet av de pågåendeEES-förhandlingarna mellan EG- och EFTA-länderna kan självfalletfå stor betydelse för det framtida kulturella samarbetet iEuropa. Utskottet anser att det inte finns förutsättningar föratt medan förhandlingarna pågår bedöma lämpligheten av att ensådan fond inrättas, som motionen synes syfta till, nämligen enfond för kulturellt utbyte mellan länderna i ochNordamerika. Med hänsyn härtill och då det i första hand fårankomma på regeringen att inför den fortsatta ESK-processenbedöma vilken inriktning krav på kulturområdet bör ha frånsvensk sida avstyrker utskottet motion U518 yrkande 12.MassmedieområdetI motion U522 (mp) ifrågasätts uppläggningen avEES-förhandlingarna. Motionärerna hävdar att från EFTA-ländernassida är beredvilligheten att anpassa sig till EG betydligt merlångtgående än vad som öppet har medgivits. De åberopar enhemlig promemoria från från oktober 1989enligt vilken EFTA skulle gå med på att "de nationella monopolenskall anpassas till de krav som ställs av fri rörlighet förvaror och tjänster". Motionärerna anför att det inte tidigaremeddelats att t.ex. Radio-TVs ställning skulle påverkasav EG-anpassningen. Motionärerna vill att skall begäraett klarläggande av innehåll att förhandlingsmandatet ejomfattar harmonisering av radio-TV-verksamheten.Inledningsvis vill utskottet erinra om attutbildningsministern budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. 10 s. 98) framhöll att den situation som kanförutses inom massmedieområdet rymmer många möjligheter. Vi harall anledning, sade han, att på olika sätt främja ett ökatutbyte inom och . Vi bör emellertid också vara påvår vakt mot utvecklingstendenser som om de får fortgå ohämmatkan utgöra ett hot mot vår nationella identitet.Utbildningsministern bedömde att det viktigaste är att kommafram till en nationell politik inom främst det audiovisuellaområdet som tillåter oss att upprätthålla dagens högaambitionsnivå som den tar hänsyn till att samarbetetmed andra länder bör intensifieras.Han slog fast att målet för den svenska televisionen bör äveni fortsättningen vara att verka för yttrandefrihet, mångfald ochkvalitet. Det svenska språket och den svenska kulturensställning bör värnas, och det nationella TV-utbudet bör varatillgängligt i hela landet.Förhandlingarna mellan EG- och EFTA-länderna om EES-avtalomfattar -- som nämnts i det föregående -- fyra områden ochbedrivs i fem olika arbetsgrupper. Massmediefrågorna(audiovisuella tjänster) hör till området kapital och tjänster.Utskottet -- som har anledning utgå från att förhandlingar frånsvensk sida bedrivs utifrån det synsätt på massmediepolitikensom ovan redovisats -- har inhämtat att de förhandlingar sompåbörjades bedöms kunna avslutas i början av år1991. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion U522 yrkande5.I detta sammanhang vill utskottet erinra om att påmassmedieområdet har samarbetssträvandena i förra åretlett till betydelsefulla resultat. öppnadesEuroparådets konvention om gränsöverskridande television förundertecknande. Konventionen har hitintills skrivits under av 13medlemsstater, bland dem . antog EGsministerråd direktivet TV utan gränser, som vuxit fram i ettkomplicerat samspel med den nyssnämnda konventionen -- EGsmedlemmar formerar ju en majoritet inom Europarådet.I månadsskiftet september-oktober 1989, slutligen, avhölls iParis på initiativ av president och EG-kommissionenen konferens -- de s.k. assises audiovisuelles -- med deltagandeav såväl EG-staterna som övriga västeuropeiska stater samt vissaöststater. Konferensen följs upp med ett antalkonkreta samarbetsprojekt för att stärka den europeiska TV- ochfilmproduktionen, det s.k. Audiovisuella Eureka. I sammanhangetkan nämnas att inrättade en europeisk fondför stöd till samproduktion och distribution av film --EURIMAGES. blev medlem i fonden under år 1989.Stockholm den 4 oktober 1990På kulturutskottets vägnarIngrid SundbergNärvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), JanHyttring (c), (), (), SylviaPettersson (s), (), (), AlexanderChrisopoulos (v), (), (), UllaBerg (s), () och ().Avvikande meningar1. deltagande i EGs kultursamarbeteIngrid , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "U509 avstyrks" bort haföljande lydelse:Det principprogram för kultursamarbetet fram somEG-kommissionen lade fram innebar att kulturfrågorinlemmades i EG-samarbetet. Arbetet på att utforma ettkulturprogram för tiden därefter har påbörjats. Målsättningenför samarbetet på kulturområdet är att hjälpa européerna attutveckla sin lokala och regionala egenart, att upptäckagrannländernas kultur och att vårda det gemensamma europeiskaarvet.Det är enligt utskottets mening viktigt att deltar idet samarbete på olika kulturområden som växer fram inom EG.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att ett möte mellankulturer ökar kraven på insatser för att bevara det egna landetskulturarv och föra det vidare. Utskottet tillstyrker såledesmotion U509.2. Inrättande av en europeisk kulturfondJan Hyttring och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet gör" och slutar med "U518 yrkande 12" bort haföljande lydelse:Resultatet av de pågående förhandlingarna mellan EG och EFTAkan självfallet få stor betydelse för det framtida kulturellasamarbetet i . Enligt utskottets mening är det dockviktigt att det arbete på kulturområdet som pågår inom ramen förESK-processen uppmärksammas och får stöd. Det förslag ominrättande av en europeisk kulturfond som fördes fram år 1985vid en konferens inom ramen för ESK-processen bör nu ånyo tasupp. En sådan kulturfond skulle kunna bidra till att främjakulturellt utbyte mellan länderna i och bör med anledning av motion U518 yrkande 12föreslå att som sin mening ger regeringen detta tillkänna.3. Omfattningen av radio- och TV-verksamheten iEuropasamarbetetKaj () anser att den del av utskottets yttrande sombörjar med "Förhandlingarna mellan" och slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Miljöpartiet har framfört kritiskasynpunkter på konvention om gränsöverskridandetelevision (se bl.a. KUs betänkande 1989/90:KU8, motion1989/90:K436). Utskottet delar i allt väsentligt den uppfattningsom då gett uttryck för. Från svensk kultur- ochmediepolitiks synpunkt innehåller konventionen klara brister.Europarådskonventionen är emellertid från svensk synpunkt settbättre än EG-direktivet på ifrågavarande område. Som exempel kannämnas att i EG-direktivet saknas bestämmelse om att reklam somi någon omfattning riktas till ett särskilt land inte fårkringgå reklamreglerna för landet.Enligt det i motionen åberopade hemliga dokumentet skulle EFTAvara berett att gå med på att de nationella monopolen skallanpassas till de krav som ställs på fri rörlighet för varor ochtjänster. Detta är ägnat att inge betydande oro. En annanmöjlighet är att man vid förhandlingarna utgår från attEuroparådskonventionen bör gälla i stället för EG-direktivet.Inte heller ett sådant handlande får anses rimligt med hänsyntill svensk kultur- och mediepolitik. Radio- och TV-verksamhetbör sålunda lämnas helt utanför anpassningen till EG.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet motion U522yrkande 5.Utbildningsutskottets yttrande1990/91:UbU1yBilaga 6Europeiska gemenskaperna (EG) m.m.Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat att beredautbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över vissa motionerfrån allmänna motionstiden om begränsar sitt yttrande till demotionsyrkanden som uttryckligen berör internationellautbildnings- och forskningsprogram inom EG m.m. och behandlarsåledes motionerna 1989/90:U503 yrkande 2 delvis, 1989/90:U515yrkande 2 delvis, 1989/90:U518 yrkande 1 delvis, 1989/90:U522yrkande 10, 1989/90:U547 yrkande 4 och 1989/90:U550 yrkande 1 idetta yttrande.Utbildningsutskottet vill inledningsvis erinra om de bådayttranden om forsknings- och utbildningssamarbete med EG somutskottet lämnat till utrikesutskottet dels under riksmötet1987/88 (UbU 1987/88:3y), dels under /89(1988/89:UbU2y). Utskottet vill återigen understryka denpositiva grundsyn som utskottet har till samarbete och utbyteinom forskning och utbildning såväl med som medandra länder i och utanför . Utskottet ser det som heltnödvändigt för kvaliteten i verksamheten och för förståelsenmellan olika kulturer att sådant samarbete etableras i störstamöjliga omfattning. Enligt utbildningsutskottets mening manar deresultat som uppnåtts i förhandlingarna med EG -- bl.a.deltagande i EGs program COMETT (Community Action Programme inEducation and Training for Technology) och SCIENCE (Stimulationdes Coopérations Internationales et des Echanges Nécessaires auxChercheurs Européens) -- till fortsatta ansträngningar påutbildnings- och forskningsområdena.Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om de resurser-- 5 milj.kr. -- som anslagit till ökatstuderandeutbyte med länder såväl inom som utanför EG underriksmötena /89 (bet. 1988/89:UbU18 s. 20, rskr. 194) och1989/90 (bet. 1989/90:UbU18 s. 20--21, rskr. Därtillkommer kostnaderna för COMETT-programmet, ca 10milj.kr. per år.Vidare vill utskottet erinra om de riktlinjer förresursförstärkningar om sammanlagt 126 milj.kr. under åren1990/91--1992/93 till internationella forskningsändamål somriksdagen beslöt om under föregående (prop. 1989/90:90,bet. UbU25 s. 41--43, rskr. Av dessa medel utgör 70milj.kr. utvidgat deltagande i EGs nuvarande ramprogram och 56milj.kr. förstärkningar av bilaterala insatser. Till dessainsatser kommer enligt propositionen om forskning ett åtagandefrån regeringens sida att när underlag föreligger återkomma medförslag om täckande av kostnaderna för upp till fullständigtmedlemskap i ramprogram för forskning för perioden1990--1994. Kostnaderna för deltagande i programmet på sammanivå som uppskattades i propositionen (s. 118) tillnärmare 400 milj.kr. årligen.Tre motionsyrkanden rör deltagande i EGsforsknings- och utbildningsprogram.I motion 1989/90:U503 (m) yrkande 2, som avser vilkariktlinjer som bör gälla för den fortsatta EES-processen, krävsbl.a. fullt deltagande i EGs forsknings- och utbildningsprogram.Ett fullvärdigt svenskt deltagande i ERASMUS-programmet(European Community Action Scheme for the Mobility of UniversityStudents) krävs också i motion 1989/90:U550 (c) yrkande 1.Motiven för detta yrkande återfinns i motion 1989/90:Ub758, varibilaterala avtal om studerandeutbyte förs fram som ettalternativ för det fall det fulla deltagandet iERASMUS-programmet inte skulle visa sig möjligt. Motionsyrkandetom resurser för sådant utbyte har utbildningsutskottet, somtidigare nämnts, behandlat i sitt betänkande 1989/90:UbU18.Vad gäller EGs ramprogram för forskning och teknisk utvecklingunder åren 1990--1994 anfördes redan i propositionen omforskning (s. 118) att det är viktigt att med krafteftersträvar ytterligare och förstärkt medverkan i deteuropeiska FoU-samarbetet. Målsättningen för -- liksomövriga EFTA-länders -- deltagande är enligt propositionen ettfullt deltagande i programmet, vilket tydligt klargjorts förEG-kommissionen. Enligt vad utskottet inhämtat gäller sammautgångspunkt för de förhandlingar mellan EFTA- och EG-ländernaom deltagande i ERASMUS-programmet som beräknas kunna startaunder . finner för sin del attdet inte är påkallat att gör några uttalanden inför deaktuella förhandlingarna om EGs forsknings- ellerutbildningsprogram.I motion 1989/90:U522 (mp) yrkande 10 begärs klarläggande frånregeringen om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattarharmonisering av utbildningssystemets läroplaner. Motionärernahänvisar till en promemoria från som stöd förmisstanken att detta skulle komma att ingå i förhandlingarna.Utskottet vill påpeka att EG-samarbetet inomutbildningsområdet inte har till syfte att åstadkomma en allmänharmonisering av medlemsländernas utbildningssystem. Tvärtombrukar och utbildningsministrar stryka under hurviktigt det är att behålla det som är specifikt för varje land.Däremot är både ministerrådet och kommissionen överens om attexamina och betyg skall erkännas och tillgodoräknas mellanmedlemsländerna trots stora skillnader i utbildningssystemen.Enligt utskottets uppfattning finns det således ingen anledningatt tro att utbildnings- eller läroplaner skulle komma attharmoniseras genom påbud från . Däremot kommernaturligtvis det framtida studerande- och lärarutbytet inomramen för olika utbildningsprogram att medföra en ömsesidigpåverkan på de deltagande ländernas utbildningar.Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottetatt utrikesutskottet hemställer att avslår motionerna1989/90:U503 yrkande 2 i här behandlad del, 1989/90:U522yrkande 10 och 1989/90:U550 yrkande 1.Tre motionsyrkanden rör utbildningssamarbete utanförEG-länderna.I motion 1989/90:U515 (vpk) yrkande 2 begärs att skallverka för ett alleuropeiskt parlament organiserat avEuroparådet. Motionärerna hävdar att i så fallförutom sina traditionella frågor måste ta sig an bl.a.utbildningsfrågor för hela Europa.Det ankommer inte på utbildningsutskottet att uttrycka någonuppfattning om huruvida ett alleuropeiskt parlament skallorganiseras av . Men om så skulle ske finnerutskottet det naturligt att utbildningsfrågorna får spela enframträdande roll i detta parlament. spelarutbildningsfrågorna vid sidan av kulturfrågorna en framträdanderoll i Europarådet.I motion 1989/90:U518 (c) hävdas att grunden för deteuropeiska samarbetet ligger i ett förstärkt nordiskt samarbeteoch att detta bör vidgas till de övriga länderna runt Östersjön.I yrkande 1 begärs ett uttalande av om inriktningen avdet nordiska samarbetet, bl.a. syftande till en fördjupadintegration inom utbildningsområdet.Utbildningsutskottet finner ingen anledning att uttala sig omhuruvida ett förstärkt nordiskt samarbete kommer att underlättaeller försena ett europeiskt samarbete i övrigt. Vad gällersamarbetet på utbildningsområdet vill utskottet endast peka påde olika delprogram som finns under den samlande . De ansträngningar som görs syftarbl.a. till ömsesidiga erkännanden av examina på såväl gymnasialnivå som högskolenivå. Därutöver kan erinras om det nordiskastuderandeutbytet NORDPLUS, som startade eftermönster från ERASMUS-programmet och som omfattar bådehögskolestuderande och gymnasieelever.I motion 1989/90:U547 (mp) yrkande 4 begärs ett uttalande omradikalt förbättrade möjligheter till studier i andra länder.Motionärerna anser att informationen om de olika alternativ somfinns att studera utomlands är dålig, att utbudet bör öka förungdomar på högstadiet och i gymnasiet och slutligen att utbytetmed bör förbättras.Utskottet vill liksom motionärerna framhålla att möjlighetenatt få studiemedel för studier utomlands väsentligt harförbättrat förutsättningarna för sådana studier. Trots dettakvarstår informationsproblem, attitydskillnader mellan olikagrupper av ungdomar och ett i viss mån nyvaknat intresse förÖsteuropa. Det senare har dock redan uppmärksammats av EG genomprogrammen EFT, som är en stiftelse för att främjayrkesutbildningen i , och TEMPUS, som är ettsamarbetsprogram på universitetsområdet som bygger på ,COMETT och LINGUA. Samtliga här nämnda problem har beskrivitsmer ingående i utredningen 1990:42 Internationelltungdomsutbyte. Utredningsförslagen bereds icivildepartementet, varför utbildningsutskottet inte ser någonanledning för att nu uttala sig i denna fråga.Med hänvisning till det anförda föreslår utbildningsutskottetatt utrikesutskottet hemställer att avslår motionerna1989/90:U515 yrkande 2 och 1989/90:U518 yrkande 1 i härbehandlade delar samt 1989/90:U547 yrkande 4.Stockholm den 25 oktober 1990På utbildningsutskottets vägnarLars GustafssonNärvarande: (), (), HelgeHagberg (s), (), (),(), (), (),(m), (), (),(), (), (), UlfMelin (m), () och ().Trafikutskottets yttrande1990/91:TU1yBilaga 7Vissa motioner om EGTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett berörda utskott tillfälle attsenast yttra sig över följande motioner omEG: 1989/90:Fi207 yrkande 5, U501, U502 yrkande 1, U503yrkandena 1--6, U504, U506, U509, U510, U511, U512, U513, U515,U516, U518 yrkandena 1--2 och 6--13, U519 yrkandena 1--5 och7--8, U520, U521, U522, U523, U529, U530, U531, U532, U533,U541, U542 yrkandena 1--2 och 4--13, U544, U546, U547 yrkandena1--2 och 4, U548, U549, U550 yrkande 1, U552, U554 och U657yrkande 1.Motionsyrkanden som har samband med trafikutskottetsberedningsområde1989/90:U520 av Per () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om harmonisering av de svenskahastighetsbegränsningarna med vad som kommer att gälla inom EG,2. att begär att regeringen återkommer tillriksdagen med en tidsplan för införandet av till EG anpassadehastighetsbegränsningar.1989/90:U531 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motion1989/90:T629 anförts om EG-bestämmelser.1989/90:U542 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt EG-anpassningen inte får medföra en ökning avlastbilstrafiken,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de av planerade investeringarna i bärighetshöjandeåtgärder som motiveras av EG-anpassning icke skall genomföras.Trafikutskottets ställningstagandenI motion U520 (m) framhålls att det pågår en omfattandeharmonisering av fartgränserna inom EG-området. Dettainnebär -- säger motionären -- i de olika länderna omväxlandehöjningar resp. sänkningar allt efter den standard en väg skallhålla för att ha viss hastighetsbegränsning. Huvudsyftet medharmoniseringen är att en väg med viss hastighetsbegränsningskall hålla en viss standard avseende såväl väg som totaltrafikmiljö, oavsett i vilket man befinner sig. Dehastighetsbegränsningar som föreslås är i huvudsak 40, 60, 80,100 och 120 km/tim. Införandet sker -- framhålls det i motionen-- stegvis under . En harmonisering i avgällande hastighetsgränser till de krav som gäller i övrigaVästeuropa är därför angelägen, avslutar motionären sinframställning.Enligt vad utskottet erfarit har EG-staterna ännu inte nåttnågon enighet om harmoniserade hastighetsbegränsningar förpersonbilstrafiken. Det är ovisst om och när såkan ske. I fråga om trafiken med lastbilar och bussar föreliggerett preliminärt förslag som diskuteras men som ännu inte letttill någon enighet. I sammanhanget förtjänar nämnas att ennordisk harmonisering av hastighetsgränserna har aktualiseratsoch att trafiksäkerhetsverket på uppdrag av regeringen utarbetatett förslag till nya regler för hastighetsbegränsningar i densvenska landsvägstrafiken. Förslaget bereds inomregeringskansliet.Med hänvisning till det anförda kan trafikutskottet intefinna någon åtgärd erforderlig med anledning avmotionen, varför utskottet för sin del avstyrker ett bifall tilldensamma.I motion U531 (m) framhålls att det inom EG pågår ett arbetemed att skapa en gemensam sjöfartspolitik som skall göra detmöjligt för rederier i att på ett aktivt sätt deltai internationell sjöfart. Motionärerna framhåller att ävensvensk sjöfartspolitik måste utformas så att svenska rederierkan medverka på samma villkor som gäller i . Sverigemåste -- betonas det -- aktivt arbeta så att svenska skepp ochrederier inte utsätts för diskriminering till följd avkonkurrensreglernas tillämpning.Enligt vad trafikutskottet erfarit omfattar de pågåendeöverläggningarna mellan EG och EFTA om ett ävensjöfartsfrågor. Från berörda EFTA-staters sida söker man bl.a.säkerställa att skepp och rederier från dessa stater inte skallutsättas för diskriminering till följd av en tillämpning avRomfördragets konkurrensregler. Med hänvisning till det anfördaoch i avvaktan på resultatet av överläggningarna avstyrkertrafikutskottet för sin del motionsyrkandet.I motion U542 (mp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna dels att EG-anpassningen inte fårmedföra en ökning av lastbilstrafiken, dels att de avvägverket planerade investeringarna i bärighetshöjandeåtgärder som motiveras av EG-anpassning inte skall genomföras.Enligt trafikpolitiska beslut (prop.1987/88:50 bil. 1, bet. TU20, rskr. 297) väntas vägtrafiken ävenunder spela en dominerande roll i det svenskatransportsystemet. I beslutet understryks att utvecklingen avbiltrafiken måste ske under beaktande av kraven på en högsäkerhet och en god miljö. Vägnätet skall förbättras fråntrafiksäkerhetssynpunkt. Vid byggande och drift av vägar skallhöga miljökrav ställas. För att komma till rätta medvägtrafikens miljöproblem krävs -- betonas det i beslutet -- iförsta hand miljövänligare fordon.Av det trafikpolitiska beslutet framgår också att Sverigebör verka för en gemensam europeisk transportmarknad (prop.1987/88:50 bil. 1, bet. TU21, rskr. Detta får dock inteinnebära att avkall görs på väsentliga intressen i fråga ommiljö, säkerhet och hälsa. bör -- heter det vidare ibeslutet -- fortsatt verka för en liberalisering av deninternationella vägtrafiken och för att enhetliga kör- ochvilotidsregler skall gälla för den internationellalandsvägstrafiken i . Utvecklingen av den internationellakombinerade väg- och järnvägstrafiken bör stödjas.Trafikutskottet finner inga skäl att göra någon ändring i desålunda återgivna uttalandena och avstyrker mot bakgrund häravför sin del yrkandet om ett riksdagsuttalande att enEG-anpassning av den svenska trafikpolitiken inte får medföra enökning av lastbilstrafiken.Riksdagen beslutade om ett tioårigtinvesteringsprogram för bärighetshöjningar på vissa delar avvägnätet i syfte att så långt möjligt anpassa detta till denstandard som gäller inom EG (prop. 1986/87:100 bil. 8, bet.TU19, rskr. En sådan anpassning bedömdes vara av storbetydelse för svenskt näringsliv, inte minst för den industrisom utnyttjar skogsråvaror. Kostnaden för programmet beräknadestill 5750 milj.kr. -- utöver ordinarie vägbyggnadsmedel -- i1988 års prisnivå. För finansieringen beslutade iapril 1987 (prop. 1986/87:82, bet. SkU35, rskr. 194) om enhöjning av fordonsskatten för vissa lastbilar och släpvagnar.Åtgärderna skulle enligt programmet inriktas på huvudvägnätet --riksvägar och primära länsvägar -- samt dessutom övrigalänsvägar i skogslänen. Investeringsprogrammet har gjort detmöjligt att i en första etapp höja de tillåtna fordonsvikternapå betydande delar av vägnätet i skogslänen och huvudvägarna iövrigt från 51,4 tons bruttovikt till 56 tons bruttovikt.Omkring beräknas den maximalt tillåtna fordonsviktenkunna höjas ytterligare till 60 tons bruttovikt, somdet tillåtna boggitrycket kan höjas till 18 ton.Trafikutskottet ser inga skäl att ompröva 1987 årsriksdagsbeslut och avstyrker följaktligen för sin del yrkandetom att bärighetsprogrammet bör avbrytas.Stockholm den 23 oktober 1990På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistNärvarande: (), (), OlleÖstrand (s), , (fp), (), GörelBohlin (m), (), (), StenAndersson i (m), (), (),(), (), (), YngveWernersson (s), Tom () och ().Avvikande meningar1. Ökning av lastbilstrafikenViola () och () anser att den del avtrafikutskottets yttrande som börjar med "Enligt " ochslutar med "av lastbilstrafiken" bort ha följande lydelse:EGs trafikpolitik främjar enligt trafikutskottets mening ialltför hög grad bilismens utveckling.