bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Regeringen måste göra en konsekvensanalysav hur en EG-anpassning kommer att påverka prisbildningen närdet gäller alkoholhaltiga drycker, och vilka sociala ochstatsfinansiella konsekvenser de lägre priserna på alkohol får.I motion 1989/90:U546 av m.fl. (mp)hemställs att beslutar att den pågåendeEG-harmoniseringen inte får leda till att skatterna påalkoholhaltiga drycker sänks.I motion 1989/90:U549 av m.fl. (c)hemställs att ger regeringen till känna vad somanförts om vikten av att de svenska alkoholpolitiska principernaupprätthålls vid förhandlingar med EG. (Motiveringen finns imotion 1989/90:So321. )Ett närmande till EG kan enligt motionärerna innebära attalkoholbeskattningen måste harmoniseras. Inom EG försöker manharmonisera de olika skatterna länderna emellan. Detta skulleför del kunna leda till en kraftig sänkning av våradryckesskatter. Detta skulle medföra en kraftig höjning avalkoholkonsumtionen som i sin tur torde leda till ett störreantal alkoholbetingade skador. I de kommande förhandlingarna medEG är det väsentligt att de svenska alkoholpolitiska principernaupprätthålls.I sitt yttrande till utrikesutskottet med anledning avproposition 1987/88:66 och den västeuropeiskaintegrationen (SoU 1987/88:5y) anförde socialutskottetbl.a. följande.Riksdagens alkoholpolitiska beslut innebär bl.a. attprismekanismen bör utnyttjas som ett aktivt alkoholpolitisktinstrument. Enligt dessa riktlinjer måste därför priserna påalkoholdrycker vara höga och minst följa med i den allmännaprisutvecklingen. Utskottet förutsätter att integrationsarbeteti förhållande till EG inte bedrivs på ett sådant sätt att detförsvårar en effektiv svensk alkoholpolitik. Det sagda hindrarsjälvfallet inte ett internationellt samarbete på alkoholområdetsyftande till minskad konsumtion.Skatteutskottet framhöll i sitt yttrande tillutrikesutskottet (SkU 1987/88:3y) följande.När det gäller vissa punktskatter, som är utformade efterandra utgångspunkter än rent statsfinansiella, skulle enlångtgående anpassning till EG-standard innebära problem.Utskottet tänker närmast på de svenska skatterna påalkoholdrycker som bl.a. har till syfte att bidra till endämpning av konsumtionen av dessa varor.-- -- --Enligt utskottet bör målet för ett svenskt deltagande i denvästeuropeiska integrationsprocessen vara att de sociala ochhälsomässiga strävanden som vägleder den svenska politiken pådessa områden inte försvagas.Utrikesutskottet slutligen framhöll följande(1987/88:UU24).Utskottet instämmer i social- och skatteutskottens synpunktatt de sociala och hälsomässiga strävanden som vägleder densvenska skattepolitiken på alkoholens -- -- -- område inte börförsvagas genom ett samarbete med EG. Enligt utskottets meningbör det vara möjligt att få förståelse för dessa synpunkter ikommande kontakter med EG, där det också finns en opinion somalltmer uppmärksammar -- -- -- alkoholbrukets skadligaverkningar. Utskottet kan emellertid inte förorda att alkohol--- -- --beskattningen redan i utgångsläget undantas frånintegrationsarbetet.Riksdagen följde utrikesutskottet.I sitt yttrande till utrikesutskottet1988/89:SoU4y framhöll socialutskottet följande.Enligt uppgift kommer alkoholfrågorna att studeras ytterligarei integrationsarbetet inom regeringskansliet.Enligt vad utskottet inhämtat finns ingen gemensamalkoholpolitik inom EG. Varje land driver sin egen politik utannågra begränsningar i form av direktiv e.d. på området. Någothinder för ett land att bedriva en restriktiv alkoholpolitikfinns därför inte. När det gäller frågor om den indirektabeskattningen är läget oförändrat sedan frågan behandlades avriksdagen sedan.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i dessa frågor.Utskottet förutsätter att integrationsarbetet i förhållande tillEG inte bedrivs på ett sådant sätt att det försvårar en effektivsvensk socialpolitik. Detta hindrar självfallet inte ettinternationellt samarbete på alkoholområdet, syftande tillminskad konsumtion.Socialutskottet avstyrkte de då behandlade motionerna.Utrikesutskottet ville i betänkandet 1988/89:UU19 tillvad socialutskottet anfört lägga att det inte heller finns någongemensam skattepolitik inom EG och att avgöranden på de avvitbokens områden som gäller skattefrågor tills vidare intefattas med majoritetsbeslut. anförde vidare:Strävan torde dock vara att efter hand nå fram till förmedlemsländerna gemensamma regler för punktskatter, inkl. skattpå alkohol. Detta ändrar dock inte den svenska uppfattningen attalkoholpolitikens syfte måste vara att bringa ned konsumtionenav alkohol, bl.a. med hjälp av en verksam prispolitik. Somframgår av regeringens redovisning av det svenskaintegrationsarbetet avser att även inom ramen för ettnärmare samarbete med EG föra en självständig alkoholpolitik medpriset som ett viktigt instrument. Utskottet anser inte att detnu finns anledning för att ta närmare ställning tillde olika restriktioner som berörs i de föreliggande yrkandena.Motionsyrkandena fick anses besvarade med hänvisning till vadutrikesutskottet anfört om den svenska alkoholpolitiken.Riksdagen följde utrikesutskottet.Statsrådet svarade på enfråga i om den svenska alkoholpolitiken och EG.Statsrådet anslöt sig till vad utrikesutskottet anfört ibetänkandet UU 1987/88:24 och tillade därutöver följande:Det är tre huvudområden som kan komma att omfattas avdiskussionerna mellan EG och EFTA när det gälleralkoholpolitikens utformning. Det ena är punktskatterna, detandra är gränshandeln och det tredje är monopolen.När det gäller skatterna råder det utomordentliga svårigheterinom EG att finna en gemensam linje för hur punktskatterna skallutformas. Det man har lyckats med inom EG är att bliöverens om att vissa miniminivåer skall finnas hos alla, vilketlämnar öppet för länderna att gå uppåt i skattenivå om de såvill.Gränshandeln har över huvud taget ännu icke diskuterats, ännumindre utifrån ett alkoholpolitiskt perspektiv. Men den frågankommer säkert längre fram.När det gäller monopolen har man från sidakrävt att en paragraf som motsvarar Romtraktatets 37 § om attstatsmonopol inte får innebära handelspolitisk diskrimineringskall tas upp till diskussion. Vi får räkna med att endiskussion kommer kring de alkoholmonopol som finns. Här pågårdels en intern utredning inom , delsdiskussioner mellan de olika EFTA-medlemmarna för att finna engemensam linje. Några förhandlingar har ännu inte skett på denpunkten.Socialutskottet konstaterar nu på nytt att det inte finnsnågon gemensam alkoholpolitik inom EG och inte heller någongemensam skattepolitik. Diskussioner pågår dock omskattepolitiken. Inget hindrar ett land från att bedriva enrestriktiv alkoholpolitik där t.ex. prismekanismen utnyttjas somett aktivt alkoholpolitiskt instrument. Utskottet vill kraftigtunderstryka att integrationsarbetet från svensk sida inte fårbedrivas så att en effektiv svensk alkoholpolitik försvåras.Utskottet utgår från att regeringen noga bevakar denna fråga.Några sådana initiativ som begärs i motionerna U512 (vpk), U521(mp) yrkande 4, U541 (fp), U544 (mp), U546 (mp) och U549 (c)behövs dock inte enligt utskottet, varför utskottet föreslår attdessa motioner avslås.LäkemedelspolitikI motion 1989/90:U521 av m.fl. (mp)hemställs att ger regeringen till känna att Sverigeinte kommer att frånhända sig sin oinskränkta rätt att självtfatta beslut om läkemedelsfrågor utan att dessa underställs EGeller annat överstatligt organ (yrkande 6).Socialstyrelsens analys av EG-anpassningens inverkan påläkemedelspolitiken (och EG, läkemedelsfrågor,jämförelse mellan EG-regler och svenska bestämmelser,, ) visar enligtmotionärerna bl.a. följande:Enligt EG får "s.k. behovsparagraf inte förekomma i nationellläkemedelslagstiftning". Om man alltså i skulle viljastämma i läkemedelsfloden genom att skärpa kraven på atttillverkaren måste visa att det finns ett otillfredsställtmedicinskt behov, blir det inte möjligt på grund av EG-reglerna.Om den svenska läkemedelsindustrin inte skall blidiskriminerad på EG-marknaden måste bli fullvärdigmedlem i EGs organ för gemensam läkemedelskontroll, CPMP. Om såsker kommer självständig svensk läkemedelskontroll inte att varamöjlig.EG tillåter s.k. parallellimport, dvs. en sorts okontrolleradimport av läkemedel som liknar sådana som tidigare blivitgodkända. Motsvarande är inte tillåtet i . "Parallellimport av den nuvarande typen i EG skulle fåkonsekvenser för den svenska läkemedelsförsörjningen av negativart, då identitet med det ursprungligen godkända läkemedlet ejkan garanteras", konstaterar . "En principiell skillnad mellan EG:s krav och de svenskagäller synen på kombinationsprodukter. EG ställer inte sammastrikta krav som . "EGs regler betyder också att "de svenska särreglerna förnaturmedel för injektion och övriga naturmedel måste upphöra".En genomgång av EGs olika direktiv på läkemedelskontrollensområde har som framgår av motionen skett inom socialstyrelsensläkemedelsavdelning (numera läkemedelsverket) inför de kommandeEG/EFTA-förhandlingarna. EFTA-länderna har utsett observatörersom deltar i EGs arbetsgrupper inomläkemedelsområdet.Socialutskottet behandlade i sitt yttrande tillutrikesutskottet /89:SoU4y en motion om attläkemedelskontroll och läkemedelspolitik skulle undantas frånEG-anpassning. redogjorde i yttrandet för denutveckling inom dessa områden som skett bl.a. inom EG och EFTA.Utskottet anförde vidare:Utskottet har inhämtat att svensk läkemedelsindustri vidupprepade tillfällen har framhållit behovet av en harmoniseringav de svenska läkemedelsbestämmelserna med EG:s med hänsyn tillden svenska läkemedelsexporten.Vidare har inhämtats att en genomgång av EG:s olika direktivm.m. på detta område gjorts inom socialstyrelsensläkemedelsavdelning. Den allmänna uppfattning inom avdelningenär att skillnaderna mellan på läkemedelsområdet ochmotsvarande svenska bestämmelser sakligt sett inte är stora. Enytterligare svensk harmonisering skulle inte medföra att kravenpå läkemedel i generellt skulle minska.Diskussioner pågår , på svenskt initiativ, mellanEFTA-länderna om hur ett närmare samarbete med EG borde läggasupp. EG har också under hand visat intresse för diskussioner medEFTA i läkemedelsfrågor.Såvitt nu kan bedömas innebär en harmonisering av de svenskaläkemedelsbestämmelserna med EG:s ingen nackdel för den svenskaläkemedelskontrollen. Däremot finns det skäl anta att enytterligare harmonisering av de svenska läkemedelsbestämmelsernamed EG:s skulle vara till fördel för den svenskaläkemedelsindustrins möjligheter att exportera läkemedel tillEG-länderna.Utskottet kunde inte förorda att läkemedelskontrollen ochläkemedelspolitiken undantogs från en EG-anpassning och föreslogdärför att motionen avslogs. Även utrikesutskottet avstyrktemotionen (1988/89:UU19). följde utrikesutskottet.Socialutskottet vidhåller sin tidigare inställning i fråga omharmoniseringen när det gäller läkemedelslagstiftningen ochföreslår därmed att motion U521 (mp) yrkande 6 avslås.BarnsäkerhetsfrågorI motion 1989/90:U542 av m.fl. (mp)hemställs att ger regeringen till känna att deskillnader i bl.a. barnsäkerhet mellan och sompåtalats av energiverkschefen och inte fårutjämnas genom att svenska säkerhetskrav sänks eller planeradeskärpningar försenas (yrkande 6).Som exempel på normer för konsumentprodukter som kan komma attförsämras nämner motionärerna normer om yttertemperatur påugnsluckor, centrifuger på tvättmaskiner och värmeelement idaghem. Enligt motionärerna kan svenska säkerhetskrav blinedröstade i EGs organ genom majoritetsbeslut.En redogörelse för arbetet inom EG med barnsäkerhetsfrågornafinns i Fakta -- Konsumenterna i ett nytt -- Enjämförelse mellan och på konsumentområdet,UD 1990 (s. 28 och 29).I sitt yttrande till utrikesutskottet (1988/89:SoU4y) redogjorde socialutskottet med anledningav en liknande motion för utvecklingen inom EG och inom detnordiska samarbetet på området. Utskottet citerade också ettfrågesvar av statsrådet i den 16 mars 1989.Statsrådet anförde i sitt svar bl.a. följande.De nordiska konsumentministrarna uttalade attanpassningen till EG:s inre marknad inte bör medföra en sänkningav den nuvarande höga nordiska nivån i konsumentskyddet. I denmån säkerhetskraven för konsumentprodukter fastställs påeuropeisk nivå är det därför angeläget att deltar iarbetet. Detta gör vi både genom överläggningar medEG-kommissionen och genom deltagande i det europeiskastandardiseringsarbetet. Till detta har vi anslagit nya resurseroch vet redan att sådant arbete kan medföra att svenskasäkerhetssynpunkter vinner gehör.Samtidigt måste sägas att det inte är givet att påalla områden som rör konsumentprodukter har de bäst genomtänktasäkerhetsnormerna. Frågan om en anpassning av svenskakonsumentskyddsbestämmelser får därför prövas från fall tillfall.Som ett exempel på att varit med och drivit påutvecklingen pekade statsrådet på frågan om säkerheten när detgäller leksaker.Socialutskottet, som delade inställningen i frågesvaret såvittrör barnsäkerhetsarbetet, föreslog att den då behandlademotionen skulle avslås.Även lagutskottet yttrade sig över motionen(1988/89:LU4y).Utrikesutskottet instämde i betänkandet 1988/89:UU19 ivikten av att engagerar sig i det västeuropeiskasamarbetet på konsumentskyddsområdet. Även i övrigt anslöt sigutskottet till vad som anförts av lag- och socialutskotten.Riksdagen följde utrikesutskottet.Statsrådet erinrade i ett frågesvar i den7 om produktsäkerhetsnormer vid anpassning till EGom uttalande och tillade:Regeringen har i linje med detta som ett viktigt förbehåll ide diskussioner som pågår fört fram att de säkerhetskrav ochnivåer som har uppnåtts på olika områden inte skall behövasänkas.Vi har ett bra konsumentskydd i , och det skall vivärna, men det är inte alltid så att vi har de bästa reglerna. Ivissa fall råder en strängare ordning inom EG. Det kan ocksåhandla om att vi har samma mål som EG men att vi arbetar medolika medel.Det går ännu inte att dra några generella slutsatser om hur enharmonisering av reglerna kommer att påverka den svenskaproduktsäkerheten. Givetvis kan den föranleda lagändringar. Detär sak att ta ställning till sådana.Det är inte bara de gällande EG-direktiven som är intressantai detta sammanhang utan också de planerade. Vi eftersträvartidig information och erfarenhetsutbyte om nya EG-regler. Påkonsumentområdet har kontakter etablerats med EG-kommissionenoch olika EFTA-expertgrupper. Vi kan också från svensk sidapåverka produktsäkerhetsregler, eftersom vi som fullvärdigamedlemmar redan deltar i de europeiskastandardiseringsorganisationernas arbete.Statsrådet betraktade inte EG-harmoniseringen påkonsumentområdet som något stort problem.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och föreslår attmotion U542 (mp) yrkande 6 avslås.Stockholm den 25 oktober 1990På socialutskottets vägnarDaniel TarschysNärvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), PerStenmarck (m), (), (),(), (), (), (), (vpk), JanAndersson (s), (), () ochPaul Ciszuk (mp).Avvikande meningar1. Socialpolitiken i stortGudrun () och () anser att sistastycket i avsnittet "Socialpolitiken i stort" i utskottetsyttrande bort ha följande lydelse:Utskottet befarar att en EG-anpassning kommer att leda tillbl.a. en ökad nyfattigdom och ökade regionala skillnader.Utskottet anser att inte kan godta att ett närmaresamarbete med EG leder till försämringar av den generellavälfärden. Regeringen måste till EG-komissionen, EG-parlamentetoch framföra detta.Vad utskottet anfört bör enligt utskottets mening gesregeringen till känna med anledning av motionerna U515 (vpk)yrkande 7 och U521 (mp) yrkande 1.2. HandikappolitikRosa Östh och (båda c) anser att sista stycketi avsnittet "Handikappolitik" i utskottets yttrande bort haföljande lydelse:Sett i ett europeiskt perspektiv har kommit relativtlångt när det gäller stödet till människor med handikapp.Samhället har ett ansvar, och de handikappade är inte hänvisadetill frivillig- och välgörenhetsorganisationer för att klarasitt dagliga liv. Utskottet anser att samhällets ansvar förhandikappade inte får uttunnas vid ett närmande till EG.Vad utskottet anfört bör enligt utskottet ges regeringen tillkänna med anledning av motion U530 (c).3. AlkoholpolitikGudrun () och () anser att sistastycket i avsnittet "Alkoholpolitik" i utskottets yttrande bortha följande lydelse:Inom EG har man en mycket liberal syn på alkoholkonsumtion. Ensvensk EG-anpassning kan innebära att det kommer att blikraftigt sänkta priser på alkoholhaltiga drycker i . Densvenska prisnivån skulle betraktas som ett handelshindereftersom den är och har till syfte att vara konsumtionsdämpande.Den svenska EG-anpassningen kan då komma att medföra att Sverigeställs inför allvarliga sociala problem, eftersom sänkta priserpå alkoholhaltiga drycker erfarenhetsmässigt leder till ökadförbrukning och ett ökat antal alkoholister. Vår mångåriga och igrunden accepterade alkoholpolitik riskerar att raseras vid enanpassning till EG.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna U512 (vpk),U521 (mp) yrkande 4, U541 (fp), U544 (mp), U546 (mp) och U549(c) bör enligt utskottet ges regeringen till känna.4. LäkemedelspolitikGudrun () och () anser att sistastycket i avsnittet "Läkemedelspolitik" i utskottets yttrandebort ha följande lydelse:Utskottet befarar att en EG-anpassning avläkemedelslagstiftningen leder till att förlorar sittsjälvbestämmande i läkemedelsfrågor. En analys avsocialstyrelsens läkemedelsavdelning (numera läkemedelsverket)av EG-anpassningens inverkan på läkemedelspolitiken visar bl.a.följande:Enligt EG får "s.k. behovsparagrafer inte förekomma inationell läkemedelslagstiftning". Det blir omöjligt för Sverigeatt stämma i läkemedelsfloden genom att skärpa kraven påtillverkaren så att denne för att få registrering måste visa attdet finns ett otillfredsställt medicinskt behov av läkemedlet.EG tillåter s.k. parallellimport, dvs. en sorts okontrolleradimport av läkemedel som liknar sådana som tidigare blivitgodkända. Parallellimport är inte tillåten i Sverige.Parallellimport av den nuvarande typen i EG skulle få negativakonsekvenser för den svenska läkemedelsförsörjningen eftersomidentiteten med det ursprungligen godkända läkemedlet inte kangaranteras.EG ställer inte heller samma strikta krav som när detgäller kombinationsprodukter.Utskottet anser att vid ett närmande till EG inte fårfrånhända sig rätten att självt fatta beslut i läkemedelsfrågor.Vad utskottet anfört med anledning av motion U521 (mp) yrkande 6bör enligt utskottet ges regeringen till känna.5. BarnsäkerhetsfrågorGudrun () och () anser att sistastycket i avsnittet "Läkemedelsfrågor" i utskottets yttrandebort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att ställer större säkerhetskravpå konsumentprodukter än man gör inom EG. Det gäller bl.a.yttertemperaturen på ugnsluckor, på centrifuger på tvättmaskineroch på värmeelement på daghem. Utskottet motsätter sig enförsämring av barnsäkerheten genom en sänkning av de svenskasäkerhetskraven eller en försening av planerade skärpningar avde svenska kraven.Vad utskottet anfört med anledning av motion U542 (mp) yrkande6 bör enligt utskottets mening ges regeringen till känna.Kulturutskottets yttrande1990/91:KrU1yBilaga 5Vissa EG-frågorTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över ett antal motionersom avser ett stort antal EG-frågor. Motionerna har väckts underallmänna motionstiden 1990.Kulturutskottet yttrar sig i det följande över motionerna,såvitt de rör kultur- och och massmediefrågor, nämligenmotionerna 1989/90:U509, U518 yrkande 12 och U522 yrkande 5.UtskottetKulturFöreträdare för moderata samlingspartiet tar i motion U509 uppSveriges deltagande i kultursamarbetet inom de Europiskagemenskaperna (EG). I den motivering som motionärerna lämnar imotion Kr256 påpekas att antog ettprogram med riktlinjer för kultursamarbetet fram ochatt arbetet på att utforma ett program för tiden därefter harpåbörjats.Motionärerna hävdar att för och svenska medborgare ärmöjligheterna att komma i åtnjutande av det stipendiesystem sominrättats för bl.a. översättning av litteratur ochfilmproduktion nästan obefintliga. Särskilt svårt har det blivitatt upprätthålla vetenskapliga kontakter inom kulturområdet.Sverige bör verka för att få delta i EGs kultursamarbete.Med anledning av motionen vill utskottet anföra följande.Inom EG finns kulturfrågorna inte inskrivna som ett område förgemenskapspolitik vare sig i Romtraktaten eller i den europeiskaenhetsakten. I samband med besluten om att genomföra den inremarknaden och behoven att därvid också definiera ett"Medborgarnas " antog det nämndaprogrammet för kulturfrågor. I programmet anges fyra områden somspeciellt viktiga, nämligen bokutgivning och översättning,sponsring, audiovisuella frågor och kulturutbildning. EGsministerråd har inrättat en särskild kulturkommitté för attbereda, verkställa och följa upp arbetsprogrammet.Inom EG har en rapport -- Culture and citizen inthe year 2000 -- utarbetats av en av kommissionen särskilttillsatt kommitté. I rapporten som överlämnades tillkommissionen föreslås en rad åtgärder påkulturområdet. Kommissionen har ännu inte tagit ställning tillkommitténs förslag.Riksdagens beslut om riktlinjerna för Sverigesmedverkan i den västeuropeiska integrationen har följts av ettbrett upplagt beredningsarbete inom avseendealla de områden som berörs av integrationsfrågan, nämligen frirörlighet för människor, varor, tjänster och kapital. Inför depågående förhandlingarna mellan EG- och EFTA-länderna rörandeett avtal om ett strukturerat samarbete -- European EconomicSpace (EES) -- har ett antal arbetsgrupper upprättats inomregeringskansliet.För kulturfrågor har en särskild arbetsgrupp -- arbetsgruppenför kultur- och informationsutbyte med (EKI) --tillkallats. Arbetsgruppen -- i vilken ingår representanter förbl.a. och -- hargenom möten med företrädare för olika sektorer inom kulturlivetsökt kartlägga hinder och möjligheter för ökat kulturutbyte medEuropa. Arbetsgruppen har sammanträffat medföreträdare på tjänstemannaplanet för kommissionen och EGsministerråd för fortsatta diskussioner rörande möjligheterna förkultur- och erfarenhetsutbyte i . En fråga somuppmärksammas är också hur EGs regelsystem kan komma att påverkade svenska kulturpolitiska stödsystemen. Enligt vad utskottetinhämtat är avsikten att en specialstudie av detta problemskall genomföras inom utbildningsdepartementet.I detta sammanhang kan även nämnas att inom Nordiska rådetdiskuteras EG och kulturen i ett nordiskt perspektiv ochmöjligheterna för de nordiska länderna att spela en roll somkulturnationer i framtidens Europa.Utskottet konstaterar således att det från svensk sida pågårett omfattande arbete när det gäller att följa utvecklingen avkulturfrågor inom EG och att skapa förutsättningar för att detsvenska kulturlivet skall kunna delta i de projekt som planläggsinom EG.Med hänvisning till vad som anförts finner utskottet attmotionärernas förslag om ett aktivt svenskt deltagande ikulturarbetet i i allt väsentligt överensstämmer med deåtgärder som vidtas från regeringens sida. Någonframställning från sida är alltså inte nödvändig.Utskottet förordar därför att motion U509 avstyrks.I motion U518 (c) förordas att den inomramen för ESK-processen skall verka för att en europeiskkulturfond inrättas. Motionärerna anför bla följande.I anslutning till "Kulturforum" i , en konferensinom ramen för ESK-processen, väcktes förslag om inrättande aven europeisk kulturfond. Förslaget föranledde inga beslut. Detförändrade läget ger dock nya möjligheter att nå consensusi frågan. Frågan om inrättande av en europeisk kulturfond föratt främja kulturellt utbyte mellan länderna i ochNordamerika bör därför aktualiseras vid uppföljningskonferenseni under året.Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK), varsförsta sammanträde ägde rum i , sammanträdervart tredje år. Det senaste mötet mellan signatärmakterna påtoppnivå ägde rum i , och nästa möte på toppnivåskall alltså äga rum . Med hänsyn till utvecklingen under1989 i skall dock ett särskilt toppmöte äga rum redanden i .