bet · GE01NU3 · 1990-10-25 00:00:00 — 1990/91NU3ÄrendetI detta betänkande behandlas sju motioner som i huvudsak rörbilindustrin. Av dessa har sex väckts och en med anledning av proposition 1989/90:88 omvissa näringspolitiska frågor. Motionsyrkandena gäller bl.a.krav på bilindustrin om framtagande av en ren bil,forskning om mer miljövänliga motorer och drivmedel,utveckling av elbilen,utredning m.m. om bilindustrins framtid. Utskottet avstyrker alla motionerna om bilindustrin. När detgäller ett yrkande (s) om krav på att denna skall ta fram en renbil hänvisas till att en miljöpolitisk proposition är att väntavåren 1991. Yrkandet får stöd i en reservation (v, mp). Ettforskningsprogram för utveckling av mer miljövänliga motorer ochdrivmedel begärs i en annan motion (fp). Utskottet erinrar omriksdagens beslut om anslag till bl.a.energirelaterad transportforskning. Motionen följs upp i enreservation (fp, c, mp). Vidare begärs i en motion (mp) ettuttalande av om bilindustrin och en bred utredning iämnet. Regeringen följer utvecklingen inom bilindustrin och hosdess underleverantörer, konstaterar utskottet. Det pekar ocksåpå de uppgifter som ankommer på den inrättadedelegationen för verkstadsteknisk utveckling. En reservation(v,mp) har avgetts till förmån för motionen. Den motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:88 och behandlas här är:1989/90:N61 av m.fl. (vpk) vari -- med motiveringi motion 1989/90:T42 -- yrkas att hos regeringenhemställer om att en parlamentarisk utredning med uppgift attstudera förutsättningarna för en ekologiskt inriktad, alternativproduktion för bilindustrin skall tillsättas.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1989/90:N235 av m.fl. (fp) vari -- medmotivering i motion 1989/90:T212 -- yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omforskningsprogram för utveckling av mer miljövänliga motorer ochdrivmedel.1989/90:N247 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bilindustrins framtid,2. begär att regeringen tillsätter en allsidigutredning för att belysa bilindustrins problem ochframtidsutsikter med beaktande av vad i motionen anförts.1989/90:N248 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkandet (1) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett klart formulerat beting tillbilbranschen om framtagande av en ren bil.1989/90:N284 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvecklingen av elbilen.1989/90:N286 av () och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska styrmedel ochforskningsinsatser för att stimulera användandet av batteriermed längre livstid.1989/90:N364 av m.fl. (fp) vari -- medmotivering i motion 1989/90:Jo880 -- yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstimulans för utveckling av miljövänlig teknik.Uppgifter i anslutning till motionernaGällande bestämmelser m.m.För personbilar gäller skärpta avgaskrav årsmodell (prop. 1987/88:85, JoU 1987/88:23). Kraven uppnås ihuvudsak genom katalysatorteknik. Utsläpp av koloxid, kolvätenoch kväveoxider från en personbil minskar genom sådan teknik medmer än jämfört med de avgaskrav som har ställts.Även utsläppen av bly och partiklar minskar kraftigt. I augusti1990 var av de drygt 3,6 miljoner personbilar som fanns iSverige försedda med katalysator.Även för dieseldrivna fordon har kraven skärpts. Enligt ettsamtidigt beslut i skall nivån på utsläppen motsvarade krav som då avsågs gälla federalt i fr.o.m.1990 års modeller. För lätta lastbilar och bussar fastställdessålunda att den obligatoriska tillämpningen skall gälla fr.o.m.1992 års modeller. För tunga lastbilar och bussar avsågs kravengälla års modeller. Vid behandlingen avproposition 1989/90:141 med förslag om vissa ekonomiskastyrmedel inom miljöpolitiken, m.m. antog förslag omen tidigareläggning av kraven för tunga dieseldrivna fordon medett år, dvs. Motivet var attbilindustrin snabbare än väntat hade kunnat lösa de tekniskaproblem som för beslut fannsbeträffande sådana fordon.Internationellt sker ett fortlöpande arbete för att ensänkning av nivåerna för avgasutsläpp från fordon skall kunnaåstadkommas. Inom den s.k. Stockholmsgruppen, en sammanslutningav ett tiotal länder, förs överläggningar i syfte att eninternationell överenskommelse om skärpta krav skall komma tillstånd. Vidare pågår inom det internationella energiorganet IEAolika projekt som syftar till att oljeberoendet vid fordonsdriftskall minskas. Skärpta avgaskrav motsvarande de svenska kommerinom att införas i flertalet övriga europeiskaländer. I EG har direktiv om avgasnivåer utfärdats som träder ikraft . Dessa är nästan identiska med de svenska. Fråganom kravnivåer ingår vidare i förhandlingarna om ett avtal om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES. , som ärföregångare när det gäller avgaskrav för personbilar, antog iseptember 1990 en lag om ytterligare sänkta kravnivåer jämförtmed de gällande. Bl.a. sätts ett tak för degenomsnittliga utsläppen från varje tillverkares olikabilmodeller.Inom industrin genomförs -- såväl nationellt sominternationellt -- ett löpande arbete för framställning avmiljövänligare fordon. Ett exempel härpå är strävandena att fåfram allt effektivare katalysatorer. Då frågor om utvecklingeninom bilindustrin behandlades i lämnadeföreträdare för och införnäringsutskottet en utförlig redogörelse för pågående arbete idetta avseende inom den svenska bilindustrin. Ett referat av vadsom därvid kom fram finns i betänkandet 1988/89:NU26(s.14--18). En rapport, Trafik och transport i emot år2010, har utarbetats på basis av arbetet inom en panel medrepresentanter för 17 myndigheter och organisationer, däriblandstatens naturvårdsverk. Initiativet till panelen har tagits avBilindustriföreningen. Enligt vad som sägs i rapporten, sompublicerades , minskas trafikens utsläpp mycketmer och därtill på ett billigare sätt genom teknikutveckling ängenom ändringar i transportstrukturen.Ett exempel på pågående arbete är ett projekt som innebär enutökad samverkan mellan , statensvattenfallsverk och . Det avser utveckling avett aggregat bestående av en gasturbin, en direktdrivenhögvarvig elgenerator och reglerutrustning. planeras endemonstration härav i ett eldrivet hybridfordon, som kortaresträckor körs med batterier vilka under färd laddas avkraftaggregatet. Detta kan i sin tur drivas med olika flytandeeller gasformiga bränslen. baseras på ettnu avslutat forskningsprojekt vid tekniska högskolan iStockholm, som har erhållit stöd från styrelsenför teknisk utveckling (STU). Myndigheten deltar även i dennaandra etapp, som beräknas kosta 10 milj.kr. Ett annat exempel påutvecklingsprojekt gäller ett svenskt företag, , som har tecknat kontrakt med , , om utvecklingssamarbetem.m. Leveranser påbörjas , och skall minst10000 elbilar finnas i bruk i Los Angelesområdet. erhåller företaget 40 milj.kr. i utvecklingsbidrag.Elbilen har vid eldrift en räckvidd av och ärförsedd med en bensindriven hjälpmotor, som tar över driften vidtömda batterier och laddar dessa. Räckvidden bedömsfullt tillräcklig för genomsnittspendlarens behov i området.Ytterligare ett exempel gäller en samverkan mellan STU och bl.a.Saab-Scania, och några högskoleinstitutioner om enförstudie avseende minskning av emissioner från dieselmotorer.I har bilföretagen (debåda förstnämnda inom ramen för det gemensamma bolaget )beslutat om ett utvecklingssamarbete i syfte att få fram "denrena bilen". Kostnaden beräknas till omkring 1,3 miljarderkronor, varav franska staten finansierar och företagenresten. kommer satsningar att göras på enförbättring av den konventionella explosionsmotorn i fråga ombl.a. katalysatorrening men även på framtagande av alternativabränslen och en ny tvåtaktsmotor. Ansvaret för detta arbeteligger främst hos de berörda bilföretagen. På , dvs.under den åttaårsperiod som projektet planeras pågå, innebärsamarbetet utveckling av nya typer av motorer, huvudsakligengasturbin- och elmotorer men också en motor för vätgasdrift. Fördenna långsiktiga satsning svarar i första hand staten.Ytterligare exempel gäller ett samarbete mellan europeiskaforskningsinstitut (i , ,, och ) och biltillverkare (,, , och ). Projektet (IntegratedDiesel European Action, ) syftar till en förbättring avdieselmotorns egenskaper och prestanda.Tidigare behandlingRiksdagen behandlade motioner om teknisk utveckling inombilindustrin (1988/89:NU26). Tre av motionerna(c) tog sikte på åtgärder av mera allmänt slag för attutvecklingen av miljövänliga och bränslesnåla bilar skullefrämjas (s.18 f.). En av de åtgärder som föreslogs innebar attkrav, riktade mot bilindustrin, skulle formuleras. I några avmotionerna hade kravnivåerna specificerats med hänsyn tillbränsleförbrukning, avgasutsläpp och flexibilitet i valet avdrivmedel. Utskottet instämde i att forsknings- ochutvecklingsarbetet i fråga om drivsystem och drivmedel bordepåskyndas. Kostnaderna för sådana insatser bedömde utskottetdock vara alltför stora för att kunna bäras enbart av deninhemska bilindustrin. De svenska bilindustriföretagen kundeframstå som betydande med inhemska mått mätt, fortsatteutskottet, men de hade knappast ekonomiska möjligheter att hävdasig internationellt i ett sådant utvecklingsarbete. Vidare kundedet finnas risk för en olycklig splittring av resurserna ominsatserna i alltför stor utsträckning inriktades på småprojekt,menade utskottet och framhöll nödvändigheten av ett samarbete påinternationell nivå.Utskottet hänvisade till ett utredningsarbete om bl.a. ettforsknings- och utvecklingsprogram inom transportområdet somhade initierats som en följd av ett riksdagsuttalande vidbehandlingen av miljöpolitiska proposition. Härvidförutsatte utskottet att regeringen skulle återkomma tillriksdagen i denna fråga och också redovisa inhemska ochinternationella insatser för utveckling av bränsleflexibla,energisnåla och miljövänliga fordon. I avvaktan på resultaten avdetta arbete och av utredningen (ME 1988:02) omenergiforskningens framtida inriktning, samverkan med annanforskning, m.m. avstyrktes motionerna. En reservation (c)förelåg. avstyrkte utskottet tre motioner (fp; c) omstöd till särskilda utvecklingsprojekt. En reservation avgavshärvid till förmån för elbilen (fp, c), en andra för det s.k.RAN-systemet (c) och en tredje för den s.k. Elko-motorn m.m.(fp, c). Likaså avstyrktes en motion (mp) om en utredning ombilindustrin; motionen följdes upp i en reservation (mp).Riksdagen följde utskottet.I juni 1989 presenterades betänkandet (SOU 1989:48)Energiforskning för framtiden, i vilket ett förslag till nytt,treårigt energiforskningsprogram med början den 1 juli 1990lades fram. I betänkandet behandlades (s.181--186) ävenenergirelaterad transportforskning. Tre insatsområden med skildaansvariga myndigheter föreslogs. Transportsystemstudier skullebedrivas med transportforskningsberedningen (TFB) somadministrerande organ. Ett andra område avsåg alternativadrivmedel m.m. och syftade till ökade kunskaper om sådanadrivmedel, naturgas, eldrift etc. Som ansvarig myndighetföreslogs statens energiverk. Det tredje området gälldeenergiteknik för transporter med styrelsen för tekniskutveckling (STU) som sammanhållande myndighet. Det skulle syftatill ett klarläggande av möjligheterna att använda sådan nyeller förbättrad teknik, i första hand för motorer, som minskarbränsleåtgång, oljeberoende och avgaser. Bland de delområden somutredningen därvid berörde kan nämnas motorer för alternativadrivmedel och eldrivna vägfordon. Kostnaderna för dessa treinsatsområden under hela programperioden beräknade utredningentill 105 milj.kr.På grundval av energiforskningsutredningens betänkande och detsärskilda utredningsarbete om forsknings- och utvecklingsprograminom transportområdet som hade initierats genom riksdagensuttalande föreslogs i den forskningspolitiska propositionenvåren 1990 (prop. 1989/90:90) medel till energiforskning.Regeringen anförde därvid (s.437) attenergiforskningsprogrammet borde delas in i teknikområden istället för som dittills i tillförsel och användning. Tvåprogram föreslogs, nämligen Huvudprogram Energiforskning ochIntegrerade insatser. De medelsnivåer som regeringen angavöverensstämde i huvudsak med energiforskningsutredningensförslag. Under Huvudprogram Energiforskning föreslogs 10milj.kr. till energirelaterad transportforskning (TFB ochstatens energiverk) för /91. ProgrammetIntegrerade insatser upptog ett förslag om medel om 22 milj.kr.för Motorer och drivsystem (STU) . Regeringenframhöll det väsentliga i att de berörda programorganen kandriva och vidareutveckla forsknings- och utvecklingsarbetet påtransportområdet. Vidare pekades på vikten av att berördabranscher, på samma sätt som gäller för energiområdet i desshelhet, tar ett ökat ansvar för att demonstrera användning av nyteknik inom transportområdet. På hemställan av näringsutskottetgodtog regeringens förslag (1989/90:NU40).Av regleringsbreven för /91 framgår att TFBdisponerar 6milj.kr. och statens energiverk 4milj.kr. av demedel som för innevarande budgetår har anslagits underhuvudprogrammet. Regeringen erinrar om uttalandet ipropositionen att energiforskningsutredningens betänkande ochremissinstansernas synpunkter är väl ägnade att utgöra grund förmyndigheternas fortsatta planering. Vidare anmodas TFB att isamråd med i första hand STU och statens energiverk senast den 5december 1990 till industridepartementet redovisa planeradeinsatser avseende energirelaterad transportforskning förprogramperioden. Även redovisning av inriktning och tidsplan förutvärderingar samt planering, löpande samordning m.m.förutsätts. När det gäller anslaget till STU sägs attmyndigheten skall beakta vad har anfört i beslutet ommiljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85 s.114 f.,JoU 1987/88:23). Utveckling av miljövänliga motorer m.m.Sex av de motioner som behandlas i detta betänkande röråtgärder som ytterst har till syfte att främja forskning ochutveckling av fordon som är mer miljövänliga och energisnåla ändagens.Regeringen borde gentemot bilindustrin ställa ett klartformulerat krav på framtagande av en ren bil, heter det imotion 1989/90:N248 (s). Trots kraftfulla åtgärder, t.ex.införande av blyfri bensin, är luftföroreningarna frånbiltrafiken ett av våra allvarligaste miljöproblem, framhållermotionärerna. konstaterar de att människor inte ärberedda att avstå från det oberoende som bilen har medfört. Detär nu dags att bilindustrin får ansvar för en total förnyelse avbilen. En bil utan miljöstörande effekter borde vara framtagensom prototyp före 1990-talets mitt och serieframställd i god tidföre dess slut, anser motionärerna.I det föregående (s.4 f.) har en redovisning lämnats förriksdagens behandling av tidigare motioner med yrkanden av sammainnebörd som den här aktuella.Enligt vad utskottet nu har erfarit avser regeringen att i denmiljöpolitiska proposition som har aviserats till våren 1991föreslå skärpta kravnivåer för avgasutsläpp från fordon. Den avstatens naturvårdsverk genomförda utredningen '90 (i serienNaturvårdsverket informerar) kommer att beaktas vid regeringensöverväganden härom. Även utredningar som transportrådet hargenomfört på regeringens uppdrag kommer att ingå i regeringensunderlag för propositionen. I en av utredningarna, Trafik,energi och koldioxid (TPR 1990:11), föreslås åtgärder för en nyenergistrategi, däribland att staten ochpersonbilsleverantörerna skall träffa en överenskommelse om attnya personbilars bränsleförbrukning skall minskas till igenomsnitt 0,65 l per mil. En andra utredning omfattar förslagtill miljöpolitiska åtgärder. Bland dessa kan nämnas skärptaavgaskrav för fordon och en övergång till biomassebaserademotoralkoholer för vissa fordonsflottor, t.ex. bussar i lokaloch regional trafik.Utskottet ansluter sig till den grundläggande uppfattning somförs fram i motionen och som innebär att en av de viktigasteuppgifterna i miljöpolitiken är att åstadkomma en kraftigminskning av bilismens miljöskadliga effekter. De åtgärder avolika slag som har genomförts -- t.ex. införande av blyfribensin och katalysatorteknik -- är inte tillräckliga. mening är det nu nödvändigt att bilindustrin taransvar för utvecklandet av en ren bil.En utbredd uppfattning bland såväl företrädare förbilindustrin som andra med erfarenhet av teknisk utveckling äratt endast politiskt satta krav kan åstadkomma en ändradinriktning. Utvecklingen på personbilssidan i visarockså på detta.Utskottet delar sålunda uppfattningen att de luftföroreningarsom förorsakas av trafiken måste nedbringas avsevärt.Som framgår i det föregående avses frågan om kravnivåer föravgasutsläpp från fordon bli behandlad i den kommandemiljöpolitiska propositionen. bör därför inte nu göranågot uttalande på grundval av motion 1989/90:N248 (s). Dennaavstyrks alltså.Ett forskningsprogram för utveckling av mer miljövänligamotorer och drivmedel borde vara ett viktigt inslag i åtgärderför att luftföroreningarna skall kunna minskas, anförs det imotion 1989/90:N235 (fp). Genom politiska beslut kanförutsättningar skapas och inriktningen anges för enmiljövänligare bil, säger motionärerna, som emellertid intefrånkänner bilindustrin, trafiknäringen ellermotororganisationerna del i ansvaret för att en sådan bil skallbli verklighet. I motionen efterlyses också en redovisning frånregeringen av den utredning om forskningsprogram om miljövänligamotorer och drivmedel som begärde då 1988 årsmiljöpolitiska proposition behandlades.Som framgår av det föregående (s.4 f.) behandlade riksdagenfrågor om teknisk utveckling inom bilindustrin . Ettav de yrkanden (c) om stimulansprogram som avslogs innefattadekrav på stöd till teknisk forskning. Ställningstagandetmotiverades bl.a. med hänvisning till då pågående utredningarinom det berörda området. En reservation (c) avgavs.Med hänsyn till vad som har anförts i det föregående och tillriksdagens beslut om anslag till bl.a.energirelaterad transportforskning finner utskottet inte någonytterligare åtgärd vara påkallad. Motion 1989/90:N235 (fp)avstyrks därför.Batterierna är fortfarande den svagaste länken när det gällerelfordon, anförs det i motion 1989/90:N284 (fp). Enligtmotionärernas mening är tiden nu inne för en kraftigutveckling av elbilen. Den borde åstadkommas i första handgenom statliga initiativ till ökad forskning och utvecklingavseende denna typ av drivsystem.I det föregående (s.4f.) har vissa aktuella projekt somrör elbilen redovisats.Våren 1989 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande av sammainnebörd med hänvisning till då pågående överväganden inomenergiforskningsutredningen. En reservation (fp, c) avgavs tillförmån för vad som hade begärts. beslöt enligtutskottets hemställan.Såsom har redovisats i det föregående (s.6) har riksdagenvåren 1990 beslutat om anslag till ett energiforskningsprogramsom innefattar delprogrammet Motorer och drivsystem. Medel fördetta (22 milj.kr.) disponeras av styrelsen för tekniskutveckling (STU). har föreslagit(SOU 1989:48 s.185f.) att ett område skall avse eldrivnavägfordon och innefatta såväl hybriddrift med el som t.ex.värmemotorer. Utvecklingen för mer energieffektiva batterier börsärskilt följas, heter det vidare. Vad gäller studiet avbränsleceller förutsätter utredningen att detta kommer attstödjas i andra program inom det totalaenergiforskningsprogrammet. Enligt vad utskottet har erfaritkommer STU att avgöra inriktningen på olikaprojekt. STU eftersträvar samverkan med andra aktörer. Fortsattsatsning på projekt om utveckling av elbilen, vilka drivs inomramen för det föregående energiforskningsprogrammet, kan därvidbli möjlig.Med konstaterande av att anslagna medel till energiforskningsålunda innefattar projekt som rör utveckling av eldrivna fordonavstyrker utskottet motion 1989/90:N284 (fp).Även i motion 1989/90:N364 (fp) begärs stimulans förutveckling av teknik som syftar till minskade avgasutsläpp frånfordon, men motionärerna tar i huvudsak sikte på att denna skallfrämja miljövänlig fordonsdrift i län.Ett identiskt yrkande (fp) liksom två ytterligare yrkanden (s)-- även de med regional anknytning -- behandlades i betänkandet1988/89:NU26. Något riksdagsuttalande till förmån för åtgärderinom särskilt angivna regioner ansågs inte påkallat. Riksdagenföljde utskottet.Storstockholms Lokaltrafik genomför ettfullskaleförsök med bussar, drivna med etanol. Projektetfinansieras delvis med statligt stöd, därav 20 milj.kr. frånenergiteknikfonden, 3 milj.kr. från STU och 5 milj.kr. fråntransportforskningsberedningen (TFB). Vidare har stadbeställt tio elbilar för elbilsförsök i större skala inomstadens olika förvaltningar.Motionen avser huvudsakligen utvecklingsinsatser i ettgeografiskt avgränsat område. Utskottet finner inte anledningför att frångå sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker därför motion 1989/90:N364 (fp).En parlamentariskt sammansatt utredning om alternativproduktion för bilindustrin begärs i motion 1989/90:N61 (vpk).Motionärerna hänvisar till en presentation avprototypen till en svensk "ekologisk" bil. De anser attframtagandet av denna prototyp vittnar om att forskare med rättinriktning kan åstadkomma resultat som inte de storabilkoncernerna förmår. Vidare ansluter de sig till TFBsuppfattning -- såsom den har formulerats i ett yttrande tillstatens naturvårdsverk -- om behovet av strängare krav fördieselfordon. Med en sådan skärpning påskyndas den tekniskautvecklingen, menar motionärerna.Som framgår i det föregående pågår arbete, såväl nationelltsom internationellt, för åstadkommande av miljövänligare ochbränslesnålare fordon. Med hänsyn härtill och till regeringensaviserade miljöpolitiska proposition med förslag om skärptamiljökrav för fordon finner inte utskottet att något behov av enstatlig utredning av berört slag föreligger. Därmed avstyrksmotion 1989/90:N61 (vpk).I motion 1989/90:N286 (fp) fokuseras intresset på bil- ochbåtbatterier, s.k. startbatterier. Motionärerna anser att demiljöproblem som är förknippade med batterier av detta slag intekan bemästras enbart genom effektivare insamling och återvinningav kasserade batterier. Härutöver borde i större utsträckningstartbatterier med längre livslängd komma till användning. Imotionen talas såväl om ekonomiska styrmedel som om forskningför att motionens syfte skall kunna uppnås.Enligt vad utskottet har erfarit pågår en intensiv utvecklingnär det gäller startbatterier. Denna är framför allt inriktad påatt få fram ett batteri som är helt integrerat med fordonet ochhar samma livslängd som detta. Ett annat mål för det pågåendearbetet är att batteriet inte skall innehålla skadliga ämnen. Enintressant lösning kan därvid vara s.k. järn-luftbatterier. Itakt med att allt fler funktioner i ett fordon drivs med elkommer också ett helt nytt slags batteri att behöva utvecklas,t.ex. med avseende på spänningen.STU lämnar stöd till forskning och utveckling för uppbyggnadav kompetens inom bl.a. batteriteknik. Sålunda får tekniskahögskolan i bidrag för grundläggande forskning inomdetta område.Regeringen har i proposition 1990/91:36 föreslagit åtgärdermot miljöfarliga blybatterier. Enligt vad som sägs däri börblybatterierna ersättas med alternativa batterityper ochstartsystem. Vidare skall försöket med insamling av batterierpermanentas och riksomfattande informationskampanjer genomföras.Kostnaderna för insamling och återvinning av de miljöfarligablybatterierna skall betalas av tillverkarna och importörerna.Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget attstartbatterier med längre livslängd kommer till ökad användning.Något skäl för staten att i större utsträckning än vad som skerstödja forskningen på området föreligger enligt utskottetsmening inte . Motion 1989/90:N286 (fp) avstyrks därför.Bilindustrins framtidDen svenska bilindustrins sårbarhet i ett internationelltperspektiv och bilismens framtid i sig -- med beaktande av desseffekter på miljö och resursåtgång -- diskuteras i motion1989/90:N247 (mp).