bet · GE01AU2 · 1990-10-11 00:00:00 — Sextimmarsdagen skall införas med fulllönekompensation för låg- och mellanlönegrupperna enligtvänsterpartiet. Motionärerna anser att sextimmarsdagen ärnödvändig bl.a. för att barn skall få chansen att umgås mer medsina föräldrar, för att minska kvinnors dubbelarbete och för attmöjliggöra för kvinnor att delta i arbetslivet på samma villkorsom männen. Omställningsproblemen är stora för samhället menhanterbara, menar motionärerna. Vidare begärs i motionen attövertiden begränsas till högst per år.I motion A727 av och (bådas) pekas på behovet av en strategi för hur sextimmarsdagen skallinföras. Förslag om flexiblare arbetstid behöver inte ställas imotsats till en daglig arbetstidsförkortning enligt motionen.Margareta m.fl. (s) förordar i motion A743 att måletför arbetstidspolitiken skall vara sex timmars arbetsdag föralla. Sextimmarsdagen raderar ut större delen av den klyfta somi dag finns mellan heltids- och deltidsarbetande och främjarjämställdheten mellan könen i arbetslivet. Därutöver begärmotionärerna en utredning om sextimmarsdagens totala effekterför individ och samhälle.I motion A817 av och (båda c)anförs att målet är att alla skall få möjlighet till en trettiotimmars arbetsvecka, vilket ger utrymme till en normal arbetstidpå . Kvinnor väljer att förkorta sinarbetsdag på egen bekostnad för att deras och familjens vardagskall fungera, vilket leder till stora orättvisor mellankollektivet män resp. kvinnor. Motionärerna förordar enförsöksverksamhet med förkortad arbetsdag och bibehållen lön förvårdpersonal och småbarnsföräldrar.Eva m.fl. (mp) menar i motion A759 attarbetstidsförkortning borde kunna tas upp som en del ilöneförhandlingarna. På riksplanet kan man t.ex. enas om enårsarbetstid motsvarande sex timmars arbetsdag. De anställda påvarje arbetsplats bör därefter i samråd med den lokalaarbetsledningen få bestämma hur skall fördelas.I motion A240 av m.fl. (mp) anförs attden gigantiska ökningen av datorisering och automatisering, somägt rum , rimligtvis måste avspeglas i attbehovet av mänskligt arbete minskas. Motionärerna begär attvarje effektivitetsökning på grund av tekniska framsteg skalltas ut i form av minskad arbetstid.Utskottet gör för sin del följande överväganden.Regeringskansliets remittering av arbetstidskommitténsbetänkande (SOU 1989:53) Arbetstid och välfärd har inneburit attytterligare synpunkter kommit fram i samband med olikaarbetstidsfrågor. Även de i motionerna upptagna frågorna harfunnits med i bilden. För att få ett fullgott beslutsunderlagplaneras -- som inledningsvis redovisats -- visst ytterligareutredningsarbete, bl.a. rörande frågor om årsarbetstid.Utskottet anser självklart att det är väsentligt att alltrelevant material finns samlat inför eventuella förändringar idet generella arbetstidssystemet. Utskottet ser därför positivtpå den nu planerade utredningen och förutsätter attmöjligheterna till flexibilitet i arbetstidsuttaget därvid blirbelysta.Inte heller utskottet ser någon motsättning mellan strävandenamot kortare arbetstid i olika former och ett system med ökadflexibilitet i arbetstidsfrågor. Flexibla arbetstider bör enligtutskottets mening kunna främja jämställdhet mellan kvinnor ochmän samt ge ökad valfrihet utifrån den enskildes behov. Medhänvisning till det anförda bör de i sammanhanget upptagnayrkandena i motionerna A240 (mp), A270 (m), A702 (m), A716 (v),A727 (s), A743 (s), A759 (mp) och A817 (c) inte påkalla någonriksdagens åtgärd.Arbetstid inom vårdenI motion A718 av () begärs enreglering av läkarnas sammanhängande arbetstid. Motionärenkritiserar att en läkare kan arbeta dag, natt och ,således omkring i sträck, vilket måste vara fel frånvårdsynpunkt. I många fall accepterar dock läkarna sinaarbetstider vilka regleras genom avtal mellanLandstingsförbundet och läkarförbund.Utskottet är medvetet om att de i motionen nämndaarbetstidsförhållandena kan förekomma som ett resultat av decentrala parternas avtal på detta område. I avtalet för år 1990har en viss förändring inträtt, nämligen att arbetsgivaren ochlokal arbetstagarorganisation får träffa överenskommelse omavvikelse från det centrala avtalet. Uppnås ej enighet i dessalokala förhandlingar gäller dock det centrala avtalet. Utskottetförutsätter att parterna tar upp olämpligaarbetstidsförhållanden till förhandling. Med det anfördaavstyrker utskottet motion A718.I motion A764 -- med motivering i motion So322 -- av MarianneSamuelsson m.fl. (mp) anförs att arbetet inom ärmycket krävande. Få orkar arbeta heltid. Enligt motionärerna ärdet därför rimligt att tjänstgöringsgraden för heltid begränsastill per vecka.Likartade yrkanden har behandlats av tidigare riksmöten.Utskottet vidhåller sin uppfattning från föregående år, nämligenatt frågor om arbetstidens längd och förläggning i första handär en fråga som arbetsmarknadens parter har att besluta om.Därutöver vill utskottet tillägga att en dålig arbetsmiljö i sigmåste åtgärdas och att en begränsning av arbetstiden inte medfören förändring av arbetsmiljön. Det kan i detta sammanhangerinras om att vårdyrkena särskilt uppmärksammats vidarbetsmiljökommissionens kartläggning av de farligaste arbetena.Det finns därför underlag för ett förändringsarbete inomvårdsektorn. Motion A764 avstyrks därmed i denna del. beträffande översyn av ledighetslagstiftningenatt avslår motionerna 1989/90:A270 yrkande 2,1989/90:A731 och 1989/90:A732 yrkande 13,res. 1 (m, fp, c, mp)2. beträffande ledighet för föreningsarbeteatt avslår motionerna 1989/90:A729 och 1989/90:A738,3. beträffande rätt till tjänstledighet för medverkan i detsvenska katastrofbiståndetatt avslår motion 1989/90:A734,res. 2 (fp, c, mp)4. beträffande rätt till hel ledighet försmåbarnsföräldraratt avslår motionerna 1989/90:A713 i motsvarande deloch 1989/90:A763,res. 3 (fp, c)5. beträffande rätt till förkortad arbetstid försmåbarnsföräldraratt avslår motionerna 1989/90:A703, 1989/90:A713 imotsvarande del samt 1989/90:A724 yrkande 23,res. 4 (c, v)6. beträffande bestämmelser angående ledighet för vård avbarnatt avslår motion 1989/90:A724 yrkandena 22, 24, 25och 26,res. 5 (v)res. 6 (m) - motiv.7. beträffande ledighet för anhörigvårdatt avslår motion 1989/90:A764 yrkande 1,res. 7 (mp)8. beträffande generella arbetstidsreformeratt avslår motionerna 1989/90:A240 yrkande 2,1989/90:A270 yrkande 1, 1989/90:A702, 1989/90:A716,1989/90:A727, 1989/90:A743, 1989/90:A759 och1989/90:A817 yrkande 3,res. 8 (m)res. 9 (v)res. 10 (mp)9. beträffande läkarnas arbetstidatt avslår motion 1989/90:A718,10. beträffande arbetstid inom hemtjänstenatt avslår motion 1989/90:A764 yrkande 2.res. 11 (mp)den 11 oktober 1990På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonNärvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (m), (), StenÖstlund (s), (), (), CharlotteBranting (fp), (), (), (), (), (),(), () och (). Översyn av ledighetslagstiftningen (mom.1)(), (), (m),(), (), afRantzien (mp), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "tillämpliga delar" bort haföljande lydelse:Ett flertal lagar ger de anställda rätt att vara lediga frånarbetet med eller utan lön. Ledighetslagarna har på senare tidutökats genom den successivt förlängda föräldraledigheten samtlagen om ersättning och ledighet för närståendevård. Lagarna hartillkommit i det goda syftet att skapa bättre villkor för deanställda, bl.a. vad gäller fortbildning och facklig verksamhet.Lagstiftningen har dock inneburit problem, inte minst för demindre företagen som upplever lagarna som både svårförståeligaoch svårhanterliga. Mot denna bakgrund påbörjades i början av1980-talet en översyn av de olika ledighetslagarna.Utredningsarbetet har emellertid legat nere sedan år 1982.Utskottet delar uppfattningen i motionerna A270 (m), A731 (c,fp, m) och A732 (fp) att det är angeläget att återupptaöversynsarbetet. Bl.a. bör studieledighetslagen granskas vadgäller typ av studier samt effekter i form av vikariatskedjor.Vidare bör rimligheten av den nuvarande ledigheten för fackligtarbete studeras. Arbetet bör resultera i en bedömning av desamlade effekterna av de olika ledighetslagarna. Särskilt börbeaktas ledighetslagarnas inverkan på de mindre företagen.Slutligen bör framhållas att ledighet för vård av barn bör geshög prioritet vid en avvägning mellan de olikaledighetsformerna. Vad utskottet anfört i anslutning till de häraktuella yrkandena bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande översyn av ledighetslagstiftningenatt med bifall till motionerna 1989/90:A270 yrkande2, 1989/90:A731 och 1989/90:A732 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Rätt till tjänstledighet för medverkan i det svenskakatastrofbiståndet (mom. 3)(), (), afRantzien (mp), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Vid ett" och slutar med "A734 avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion A734 (fp) att det ärviktigt att de svenska biståndsinsatserna inte hindras avsvårigheter att rekrytera lämplig personal.Tjänstledighetsfrågan är därvid av stor betydelse för attbistånds- och katastrofarbete skall fungera rationellt. Statenhar för sina egna anställda gjort långtgående medgivandenbeträffande tjänstledighet. Med hänsyn till vikten av bistånds-och katastrofarbetet bör hela arbetsmarknaden omfattas av sammaregler när det gäller möjligheterna till tjänstledighet.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att komma medförslag för att rätten till tjänstledighet skall kunnarealiseras.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande rätt till tjänstledighet för medverkan idet svenska katastrofbiståndetatt med bifall till motion 1989/90:A734 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Rätt till hel ledighet för småbarnsföräldrar (mom.4)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Motsvarande yrkande" och slutar med "aktuella delar" bortha följande lydelse:Småbarnsföräldrar har rätt att ta ut ledighetfrån sina anställningar till dess barnet har uppnått en ålder . Det är viktigt att småbarnsföräldrar, bådekvinnor och män, kan kombinera förvärvsarbetet med ansvar förbarn. Många föräldrar anser att barn börvårdas i hemmen. Ledighetsrätten bör därför byggas ut till dessbarnet är . En sådan föräldraledighet som kan förutseslång tid i förväg torde inte vålla betydande svårigheter förföretagen.Vad utskottet anfört om rätt till hel ledighet, vilket innebäratt motionerna A713 (c) i motsvarande del och A763 (fp)tillstyrks av utskottet, bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande rätt till hel ledighet försmåbarnsföräldraratt med bifall till motionerna 1989/90:A713 imotsvarande del och 1989/90:A763 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Rätt till förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar (mom.5)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "tillämpliga delar" bort haföljande lydelse:Rätten till förkortad arbetstid är uppskattad och utnyttjas avmånga föräldrar. Alla barn är emellertid inte mogna att företolv-årsåldern klara sig själva före och efter skoldagen. Medhänsyn till detta och till att utbyggnaden av fritidshemmenvarierar mycket bör rätten till förkortad arbetstid utsträckastills barnet har fyllt tolv år.Inom det statliga området skall förkortad arbetstid "i regel"medges intill utgången av det skolår då barnet fyller tolv årmed möjlighet till förlängning även därefter (8 §tjänstledighetsförordningen 1984:111). Enligt utskottets meningär det motiverat att utvidga denna rätt att omfatta allaföräldrar.Vad utskottet anfört om rätt till förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar, vilket innebär att motionerna A703 (s), A713(c) och A724 (v) i tillämpliga delar tillstyrks, bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande rätt till förkortad arbetstid försmåbarnsföräldraratt med bifall till motionerna 1989/90:A703,1989/90:A713 i motsvarande del samt 1989/90:A724 yrkande 23 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Bestämmelser angående ledighet för vård av barn (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "redovisade delar" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som framförs i motion A724(v) att rätten till ledighet för vård av barn mellan 1,5 och 8års ålder enligt föräldraledighetslagen bör kunna variera mellan5 och av arbetstiden. En sådan förändring stämmer överensmed vad som förordats i den departementspromemoria som föregickproposition 1988/89:69 om utbyggnad av föräldraförsäkringen ochförstärkt föräldraledighet. Promemorians förslag fördesemellertid inte vidare i propositionen. Utskottet anser attmotionens lagstiftningsyrkande bör bifallas.Vidare bör föräldraledighetslagen utökas till att gälla rätttill ledighet för vård av barn för den som är anställd och harsökt barntillsyn utan att få något sådant erbjudande.Enligt utskottets uppfattning är det onöjaktigt att denanställde kan riskera att bli uppsagd från sin anställning ombristande barntillsyn hindrar återgång till arbetet efterföräldraledigheten.Beträffande omplacering i samband med återgång till arbetetefter föräldraledighet vill utskottet understryka att den studieangående tolkning och tillämpning av föräldraledighetslagen somhar genomförts på arbetslivscentrum dokumenterar det allvarligaproblemet med omplacering. Utskottet anser därför att riksdagenbör uppdra åt regeringen att skyndsamt utarbeta förslag omlagändring så att förbudet mot omplacering skärps. I detta syftebör lagen också ändras så att den anställde får rätt till enaktualiserad befattningsbeskrivning när ledigheten påbörjas.Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A724 i aktuelladelar bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande bestämmelser angående ledighet för vård avbarnatt med bifall till motion 1989/90:A724 yrkandena22, 24, 25 och 26 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Bestämmelser angående ledighet för vård av barn (mom. 6)(motiveringen), och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med"Inledningsvis har" och slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet är det självklart att arbetsgivare, fackligaföreträdare och anställda bör ha information om innebörden iomplaceringsbestämmelserna. Inledningsvis har redovisats vissaresultat från en studie inom arbetslivscentrum av hurföräldraledighetslagen tolkas och tillämpas av de lokalaarbetsmarknadsparterna och av enskilda. Studien är i sakavslutad med ännu ej publicerad. Utskottet avvaktar enfullständig redovisning av studien. Med hänvisning till detanförda avvisar utskottet motionskravet om skärpning avomplaceringsreglerna.7. Ledighet för anhörigvård (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet vill" och slutar med "av " bortha följande lydelse:Utskottet instämmer med motionärerna i motion A764 (mp) att deanhöriga och närstående som i hemmet vårdar äldre bör få rätttill anställningstrygghet och utbildningsmöjligheter. Det ärviktigare att det finns människor som kan engagera sig än attvården utförs på traditionellt sätt av anställd personal påinstitutioner. Med hänsyn till att de äldres vårdbehov oftavarar än bör den lagstadgade rätten tillledighet för vård av anhörig utökas. Utskottet förordar attförvärvsarbetande anhöriga får rätt till ledighet enligt sammaregler som gäller för vård av sjukt barn.Vad utskottet med tillstyrkan av motion A764 har anfört omrätt till ledighet för vård av anhörig bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande ledighet för anhörigvårdatt med bifall till motion 1989/90:A764 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Generella arbetstidsreformer (mom. 8), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet gör" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna A270 (m) ochA702 (m) angående behovet av ökad flexibilitet i arbetstiderna.Detta behov blir allt större i takt med en ökad decentraliseringav boende och arbetsplatser och den tekniska och ekonomiskautvecklingen med en förskjutning mot tjänste- ochserviceproduktion. Betydligt större hänsyn än nu kan tas tillindividuella önskemål med hänsyn till familjeförhållanden,ideellt arbete, studier m.m. Arbetstidslagen liksom lagarangående ledigheter m.m. innebär därvid en begränsning av såvälarbetstagarnas individuella önskemål som produktionssidans krav.Det fortsatta reformarbetet bör därför inriktas på attbegränsa lagstiftningen på arbetstidsområdet till vad som ärabsolut nödvändigt med hänsyn till hälso- och skyddsaspekter,rätt till semester m.m. I stället bör arbetstagare ocharbetsgivare ges vida ramar att träffa avtal individuellt ochkollektivt. I den mån anses lägga hinder ivägen för övergång till en sådan moderniserad lagstiftning, börSverige verka för förändringar i dessa avseenden.Vad utskottet anfört med tillstyrkan av förslagen i motionernaA270 och A702 bör ges regeringen till känna. Övriga isammanhanget upptagna motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande generella arbetstidsreformeratt med bifall till motionerna 1989/90:A270 yrkande1 och 1989/90:A702 samt med avslag på motionerna 1989/90:A240yrkande 2, 1989/90:A716, 1989/90:A727, 1989/90:A743,1989/90:A759 och 1989/90:A817 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Generella arbetstidsreformer (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet gör" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion A716 (v) att det krävsbeslut om sex timmars arbetsdag . harkvinnor och män i sina fackliga och politiska organisationeraktivt drivit kravet om en förkortning av arbetsiden till sextimmars arbetsdag. De har mötts med allmän välvilja men också avvarierande förklaringar varför denna reform måste skjutas upp.I enlighet med SAFs strategi är olika arbetstidsreformer sominnebär ökad flexibilitet och konjunkturanpassade arbetstiderförestående. Utskottet anser att dessa försök att leda inarbetstidsfrågan i en återvändsgränd bör avvisas.Enligt utskottets uppfattning är en lösning med sex timmarsarbetsdag bra för barn och föräldrar, för jämställdhet ochsysselsättning. Den skapar en rättvis fördelning genom attförkortningen av arbetsdagen skall ske med full lönekompensationtill låg- och mellanlönegrupperna. Givetvis skall förkortningenav arbetstiden kombineras med en kraftig begränsning avövertiden. Redan nu bör övertiden begränsas till högst 50 timmarper år.Utskottet tillstyrker därför förslagen i motion A716. Övriga isammanhanget upptagna motioner avstyrks med hänvisning tillutskottets ovan gjorda ställningstaganden.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande generella arbetstidsreformeratt med bifall till motion 1989/90:A716 samt medavslag på motionerna 1989/90:A240 yrkande 2, 1989/90:A270yrkande 1, 1989/90:A702, 1989/90:A727, 1989/90:A743,1989/90:A759 och 1989/90:A817 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Generella arbetstidsreformer (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet gör" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Utskottet gör följande bedömning. En förkortad och flexibelarbetstid är angelägen för många människor. Den skulle ökamöjligheterna till jämställdhet, ge ökad sysselsättning ochframför allt ge en bättre livskvalitet. Utskottet anser att storvikt bör läggas vid personliga valmöjligheter så attarbetstiderna kan anpassas till olika familjers och individersbehov och önskemål. Det långsiktiga målet är att alla skall fåen arbetstid som motsvarar sex timmars arbetsdag, och sex veckors semester. Flexibiliteten bör få slåigenom på så sätt att de anställda på varje arbetsplats själva isamråd med den lokala arbetsledningen får bestämma hurarbetstiden skall läggas ut.Enligt utskottets uppfattning kan den successivaarbetstidsförkortningen genomföras i takt med den ökning iekonomisk effektivitet som följer av tekniska framsteg ochautomatisering av olika slag.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna A240 (mp) ochA759 (mp). Utskottets ställningstagande tillgodoser till vissdel även förslagen i motionerna A727 (s), A743 (s) och A817 (c).Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande generella arbetstidsreformeratt med bifall till motionerna 1989/90:A240 yrkande2 och 1989/90:A759, med anledning av motionerna 1989/90:A727,1989/90:A743 och 1989/90:A817 yrkande 3 samt med avslag påmotionerna 1989/90:A270 yrkande 1, 1989/90:A702 och1989/90:A716 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Arbetstid inom (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Likartade yrkanden" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med motion A764 (mp) betona attarbetet inom är mycket krävande. Få orkar arbetaheltid. Frånvaron från arbetet, höga tal för belastningsskadoroch hög personalomsättning talar sitt tydliga språk. Det behövsnu konstruktiva insatser för att lösa personalkrisen inomvården. Enligt 89:59 beräknas att vård- ochomsorgssektorn fram behöver rekrytera 85 000personer . Inte minst mot bakgrund av den redovisning somfinns från kommun om konsekvenserna av en sextimmarsdaginom är det rimligt att begränsa arbetstiden till 30timmar för heltid inom äldrevården.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande arbetstid inom hemtjänstenatt med bifall till motion 1989/90:A764 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeGenerella arbetstidsreformer (mom. 8)och (båda c) anför:Vi vill lägga stor vikt vid de personliga valmöjligheterna såatt arbetstiderna kan anpassas till olika familjers ochindividers behov och önskemål. Med hänsyn till attarbetstidsfrågorna bereds i regeringskanslietavger vi i detta sammanhang endast ett särskilt yttrande.