bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Regeringens förslag inu aktuell del avstyrks.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15.beträffande uppskrivningen av nettoräntesatsenatt med anledning av motion 1990/91:Bo6 yrkande 7och med avslag på proposition 1990/91:34 yrkande 5 såvitt nu äri fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,23. Realräntebidraget (mom. 18)Under förutsättning av bifall till reservation 1Agne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Ett grundläggande" och på s. 28 slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan avstyrkt förslaget om att ett nyttbostadsfinansieringssystem skall införas. Regeringsförslaget,liksom hithörande motionsyrkande, avstyrks med hänvisninghärtill även i nu aktuell del.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18.beträffande realräntebidragetatt avslår regeringens förslag i proposition1990/91:34 yrkande 6 samt motion 1990/91:Bo3 yrkandena 5 och 6,24. Realräntebidraget (mom. 18)Vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1Kjell () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Ett grundläggande" och på s. 28 slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse:Det är, som framhålls i de grönas partimotionBo3, viktigt att räntelånesystemet och realräntebidragetutformas på ett sådant sätt att det inte lätt kan urholkas genompolitiska beslut på det sätt som skedde med det s.k.paritetslånesystemet. Bl.a. förslaget om realräntebidragensutformning förefaller enligt utskottets mening mot bakgrundhärav alltför generöst utformat och därmed också i riskzonen förpolitiskt betingade ingrepp.Det av regeringen förordade realräntebidraget kompenserarlåntagaren för hela eller större delen av kostnaden för en högrealränta. Ett på detta sätt konstruerat bidrag minskarförståelsen för behovet av en stram finanspolitik somdet dämpar kreditmarknadens benägenhet att söka pressa nedutlåningsräntorna. Det är enligt utskottets mening inte hellerlämpligt att i tider av hög realränta lägga hela kostnaden fördetta på räntelånen eftersom detta lån då skulle kunna öka såsnabbt att skulden stiger realt sett. Som förordas imiljöpartiets partimotion bör i stället bostadskonsumenterna viden hög realränta bära en del av kostnaderna härför genom attnettoräntesatsen höjs under dessa år. Endast medsärskilt hög realränta bör en mindre del betalas i form avrealräntebidrag.Vad utskottet nu med anledning av partimotionBo3 yrkandena 5 och 6 anfört om realräntebidragets utformningm.m. bör som sin mening ge regeringen till känna.Regeringens förslag avstyrks i motsvarande del.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18.beträffande realräntebidragetatt med anledning av motion 1990/91:Bo3 yrkandena 5 och 6 samtmed avslag på regeringens förslag i proposition 1990/91:34yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,25. Kreditgarantin gentemot långivaren m.m. (mom. 19--22)Under förutsättning av bifall till reservation 1Agne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet vill" och på s. 35 slutarmed "till " bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan med anledning av partimotioner från m, fpoch c avstyrkt regeringsförslaget om ett nyttbostadsfinansieringssystem i dess helhet. Skäl saknas därför attvidare diskutera enskildheter i detta förslag. Mot dennabakgrund avstyrks vad i propositionens yrkande 7 förordatsliksom förslagen i motionerna Bo1 (s), Bo3 (mp) yrkandena 7--9,Bo6 (c) yrkandena 10--12 och Bo10 (v) yrkande 7.dels att momenten 19--22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19--22.beträffande kreditgarantin gentemot långivarenm.m.att avslår proposition 1990/91:34 yrkande 7 samtmotionerna 1990/91:Bo1, 1990/91:Bo3 yrkandena 7--9, 1990/91:Bo6yrkandena 10--12 och 1990/91:Bo10 yrkande 7,26. Kreditgarantin gentemot långivaren (mom. 19)Vid bifall till utskottets hemställan under mom.1Kjell () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Villkoren för" och på s. 32 slutar med "nu anförts"bort ha följande lydelse:Vissa av villkoren för den statliga kreditgarantin diskuterasi partimotion Bo3. Motionärerna anser bl.a. --yrkande 7 -- att kreditgarantins säkerhetsläge bör vara lika föralla fastighetsägare och upplåtelseformer. Även utskottet anseratt neutralitetsskäl talar för att regeringsförslaget böromarbetas i detta avseende. Det bör således ankomma påregeringen att utarbeta ett nytt förslag till upplåtelseneutralasäkerhetsgränser för den statliga kreditgarantin och återkommatill i frågan.Utskottet kan också ställa sig bakom vad i miljöpartietspartimotion föreslås i yrkande 9. Motionärerna påtalar här denrisk som finns att kreditinstituten av konkurrensskäl gör enselektering som innebär att man endast införskaffarkreditgaranti för fastigheter i områden som bedöms vara osäkra.Detta kan i sin tur leda till höga garantiavgifter som endastdrabbar de boende i glesbygd. Utskottet anser liksommotionärerna att en tänkbar åtgärd för att undvika en sådanutveckling är att göra den statliga kreditgarantin obligatorisk.Denna fråga behöver dock övervägas ytterligare inomregeringskansliet. Regeringen bör därefter återkomma med förslagi frågan som kan undanröja de risker som ovan påtalats.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört med anledning avmiljöpartiets partimotion Bo3 yrkandena 7 och 9 bör regeringensåledes återkomma till med reviderade förslag omvillkoren för statens kreditgaranti gentemot låntagaren. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19.beträffande kreditgarantin gentemot långivarenatt med anledning av proposition 1990/91:34 yrkande7 såvitt nu är i fråga och motion 1990/91:Bo3 yrkandena 7 och 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. Statens åtaganden gentemot låntagaren (mom. 20)Vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1Agne och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Det får" och på s. 34 slutar med "till känna" bortha följande lydelse:I framför allt motion Bo6 (c) beskrivs ingående vad som kanbli följden om statens åtaganden gentemot låntagaren får en såvag utformning som regeringsförslaget innebär. Verkan kansåledes bli att den koncentrationsdrivande effekt som redanräntelånen i sig medför, förstärks ytterligare genom att ingetverkligt skydd för långivarna finns inbyggt i systemet. Riskenfinns att byggandet nästan helt kommer att koncentreras tillredan expansiva regioner. Det är tveksamt om någon kommer attvåga investera i en egen bostad på den svenska landsbygden.En sådan utveckling kan naturligtvis inte accepteras.Förslaget måste vad gäller statens kreditåtaganden gentemotlåntagaren ändras på så sätt att risken att bygga på landsbygdenoch i svaga regioner elimineras helt. En garanti bör utformassom redan från början klart anger vad som skall gälla i fråga omersättning för uppkommna förluster. Utgångspunkten bör vara attden som bygger skall veta vilka regler som kommer att gälla. Hanskall således inte behöva sväva i ovisshet om vad ett framtidaställningstagande från en kreditgarantinämnd kan komma attinnebära. Reglerna bör därför vara så klart utformade att ensärskild prövning i varje enskilt fall inte skall behövas.Vidare bör det klart framgå av garantin att den som byggerskall hållas skadeslös för förluster som orsakas avskuldökningen som följd av räntelånet. Staten skall inte kunnaställa regressanspråk för den förlust som kompensationsstödetavser att ersätta. En möjlig utformning av garantin gentemot iförsta hand låntagarna i svaga regioner är att staten alltidgaranterar ett värde för huset som motsvaras avproduktionsvärdet ökat med inflationen skuldenökar som följd av räntelånet. Det bör ankomma på regeringen attytterligare överväga den närmare utformningen av den diskuteradegarantin gentemot låntagaren i ett räntelånesystem. Ett nyttförslag i frågan bör lämnas till i så god tid attbeslut kan fattas innan bostadsfinansieringsreformen träder ikraft.Vad utskottet ovan anfört med anledning av i första handmotion Bo6 (c) yrkandena 10 och 11 bör som sin meningge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande får ävenanses innebära att motionerna Bo3 (mp) yrkande 8 och Bo10 (v)yrkande 7 är tillgodosedda. Regeringens förslag yrkande 7 såvittnu är i fråga avstyrks.dels att moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:20.beträffande statens åtaganden gentemot låntagarenatt med anledning av motionerna 1990/91:Bo3 yrkande8, 1990/91:Bo6 yrkandena 10 och 11 samt 1990/91:Bo10 yrkande 7och med avslag på proposition 1990/91:34 yrkande 7 såvitt nu äri fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,28. Det kommunala förlustansvaret (mom. 21)Vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1Agne och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Ytterligare en" och på s. 35 slutar med "yrkande 12avstyrks" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Bo6 (c) är det mellan staten ochkommunerna delade förlustansvaret i dagens bostadslånesysteminte proportionellt utformat vad gäller förlustriskerna.Reglerna innebär att kommunen först skall täcka sin förlustandelfullt ut. Först därefter går staten in och täcker eventuelltåterstående del av förlusten. Det nu aktuella regeringsförslagetinnebär att denna regel avses överföras till det nyabostadsfinansieringssystemet.Utskottet avstyrker regeringsförslaget och tillstyrker istället motion Bo6 (c) yrkande 12 som innebär attförlustriskerna i det nya systemet skall delas proportionelltmellan staten och kommunerna i förhållande till förlustansvaretsstorlek. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:21.beträffande det kommunala förlustansvaretatt med anledning av motion 1990/91:Bo6 yrkande 12och med avslag på proposition 1990/91:34 yrkande 7 såvitt nu äri fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,29. Det statliga stödet för beståndet efter utgången av år1992 (mom. 23)Under förutsättning av bifall till reservation 1Agne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Utskottet får" och på s. 38 slutarmed "8, tillstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan avstyrkt förslaget om att ett nyttbostadsfinansieringssystem skall införas. Regeringsförslaget,liksom hithörande motionsyrkanden, avstyrks med hänvisninghärtill även i nu aktuell del.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23.beträffande det statliga stödet för beståndet efterutgången av år 1992att avslår regeringens förslag i proposition1990/91:34 yrkande 8 samt motionerna 1990/91:Bo2 yrkandena 4och 5, 1990/91:Bo4, 1990/91:Bo6 yrkande 13 och 1990/91:Bo10yrkande 6,30. Det statliga stödet för beståndet efter utgången av år1992 (mom. 23)Vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1Agne (), (), (), JanSandberg (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Utskottet får" och på s. 38 slutarmed "8, tillstyrks" bort ha följande lydelse:Det är, som framhålls i motion Bo6 (c), viktigt att ett sålångsiktigt åtagande som en investering i ett eget hem utgör,kan göras med god kännedom om de långsiktiga ekonomiska villkorsom kommer att ligga till grund för investeringen. Den sombaserat sitt boende på dagens bostadsfinansieringssystem harnaturligtvis kalkylerat med att de vid investeringstillfälletgällande förutsättningarna skall vara bestående. Denna planeringpå lång sikt kommer helt att brytas av det av regeringenföreslagna systemet. Att på detta drastiska sätt från statenssida snabbt förändra förutsättningarna kan enligt utskottetsmening jämföras med ett avtalsbrott av civilrättslig karaktär.Det faktum att staten i någon formell mening kan sägas ha rättatt vidta dessa förändringar fråntar inte statsmakterna detmoraliska ansvaret gentemot de låntagare som drabbas.I likhet med motionärerna vill utskottet starkt varna för detav regeringen förordade förfaringssättet. De bostadshus somuppförts eller byggts om med stöd av statliga bostadslån enligtdagens regler bör därför få behålla dessa lån på oförändradevillkor. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attförslaget i motion Bo6 (c) yrkande 13 tillstyrks. Förslaget ivänsterpartiets partimotion Bo10 yrkande 6 är därmed ocksåtillgodosett. Regeringens förslag avstyrks.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23.beträffande det statliga stödet för beståndet efterutgången av år 1992att med bifall till motion 1990/91:Bo6 yrkande 13avslår regeringens förslag i proposition 1990/91:34 yrkande 8samt motionerna 1990/91:Bo2 yrkandena 4 och 5, 1990/91:Bo4 och1990/91:Bo10 yrkande 6,31. Det statliga stödet för beståndet efter utgången av år1992 (mom. 23)Vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1Eva () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Utskottet får" och på s. 38 slutarmed "8, tillstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar de principiella överväganden som görs ipropositionen beträffande det statliga stödet till beståndetefter . En överföring av befintliga lån till det nyabostadsfinansieringssystemet bör därmed kunna ske i huvudsak ienlighet med regeringens förslag. Enligt utskottets mening bördock ett slutligt ställningstagande i hithörande frågor anstå iavvaktan på ett mera detaljerat förslag i frågan. Med avseendepå den stora betydelse som de behovsprövade förvärvslånen förbarnfamiljer har för de hushåll som fått sådana lån, bör dockriksdagen redan nu uttala att dessa lån skall behållasoförändrade med räntebidrag även efter år 1992.Vad utskottet nu med anledning av partimotionBo10 yrkande 6 samt regeringens förslag anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsförslagavstyrks av utskottet.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23.beträffande det statliga stödet för beståndet efterutgången av år 1992att med anledning av regeringens förslag iproposition 1990/91:34 yrkande 8 och motion 1990/91:Bo10 yrkande6 samt med avslag på motionerna 1990/91:Bo2 yrkandena 4 och 5,1990/91:Bo4 och 1990/91:Bo6 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,32. Reavinstbeskattningens utformning med hänsyn tillräntelånesystemet (mom. 24)Under förutsättning av bifall till reservation 1Agne (), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "som" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse:Som framgått ovan har bl.a. i partimotioner från moderatasamlingspartiet, och yrkats avslag påregeringens förslag om införande av ett nyttbostadsfinansieringssystem.Mot denna bakgrund finns inte anledning att i sak granskaförslaget i motion Bo6(c) om reavinstbeskattningens utformning idetta föreslagna finansieringssystem.dels att moment 24 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:24. beträffande reavinstbeskattningens utformning med hänsyntill räntelånesystemetatt avslår motion 1990/91:Bo6 yrkandena 8 och 9,båda yrkandena såvitt nu är i fråga, samt 1990/91:Bo9 yrkande 9,33. Fastighetsskattens utformning i räntelånesystemet(mom.25)Under förutsättning av bifall till reservation 1Knut , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "I de" och på s. 40 slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Det finns ingen anledning att diskutera fastighetsskattensutformning i ett räntelånesystem eftersom ett sådant system inteskall införas. Med hänvisning till det anförda avstyrksc-motionen i nu behandlad del.Utskottet anser för övrigt att inte heller dagens system skall"belastas" av denna orättfärdiga och orättvisa skatt.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande fastighetsskattens utformning iräntelånesystemetatt avslår motion 1990/91:Bo6 yrkandena 8 och 9,båda yrkandena såvitt nu är i fråga,34. Fastighetsskattens utformning i räntelånesystemet(mom.25)Vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1Erling och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "I de" och på s. 40 slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Det finns enligt utskottets mening inte tillräcklig anledningatt nu ta upp de närmast tekniska frågorna om hurfastighetsskatten skall tas ut i ett räntelånesystem. Omriksdagen -- trots de invändningar som framförts mot systemet --beslutar att det skall införas får i detförberedelsearbete som då måste göras ta upp den genomc-motionen anhängiggjorda frågan. Med hänvisning till det nuanförda avstyrks motionen i nu behandlad del.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande fastighetsskattensutformning i räntelånesystemetatt avslår motion 1990/91:Bo6 yrkandena 8 och 9,båda yrkandena såvitt nu är i fråga,35. Slopande av fastighetsskatten för de allmännyttigabostadsföretagen (mom. 26, motiveringen)(), (), (),() och () anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med"Utskottet är" och slutar med "skatteutskottetsyttrande" bort ha följande lydelse:En diskussionen om fastighetsskatten och dess utformning kaninte och bör inte utgå från det i partimotionframförda förslaget om att skatten inte skall tas ut för en visstyp av fastigheter; enligt motionen bör skatten slopas för deallmännyttiga bostadsföretagen.I motioner från m och fp har tidigare klargjorts synen påfastighetsskatten. Överväganden i frågan bör göras från en meraprincipiell utgångspunkt än vad som är möjligt inom ramen förden nu behandlade partimotionen. Det ställningstagandet kan dockgöras att om skatten skall utgå är det i högsta grad olämpligtatt undanta en hel fastighetsägarkategori från den.Det finns anledning att i annat sammanhang ta upp frågan i ettstörre perspektiv. Med det anförda avstyrker utskottetvänsterpartiets partimotion.36. Slopande av fastighetsskatten för de allmännyttigabostadsföretagen (mom. 26)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Utskottet är" och slutar med"skatteutskottets yttrande" bort ha följande lydelse:Som anförs i partimotion Bo10 börfastighetsskatten slopas för de allmännyttiga bostadsföretagen.I en avvikande mening till skatteutskottets yttrande frånvänsterpartiets företrädare anförs att dessa företag aldrigskall sälja sina fastigheter och att det därför inte finnsvärden som kan realiseras. En slopad fastighetsskatt kanberäknas minska hyran med ca /m2 och år.Bostadsutskottet tillstyrker med det anförda partimotionen ochföreslår att med anledning av yrkandet 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:26. beträffande slopande av fastighetsskatten för deallmännyttiga bostadsföretagenatt med anledning av motion 1990/91:Bo10 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. Slopande av uttagsbeskattningen på arbeten i egen regim.m. (mom. 27, motiveringen)(), (), (), JanSandberg (m) och () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 40 börjar med"Utskottet finner" och slutar med "dessa beslut"bort ha följande lydelse:Mot regeringens förslag att fjärrvärme skulle beläggas medmervärdeskatt förde i motioner och reservationer m och c framinvändningar. Dessa står fast. Denna fråga kan emellertid intebrytas ut ur sitt större sammanhang och behandlas isolerad frånandra mera övergripande aspekter på skattesystemets utformning.Till dessa frågor finns anledning att återkomma i andrasammanhang. Det samma gäller frågan om den s.k.uttagsbeskattningen.Med det anförda avstyrker utskottet vänsterpartietspartimotion Bo10 yrkandena 1--3.38. Slopande av uttagsbeskattningen på arbeten i egen regim.m. (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Utskottet finner" och slutar med"dessa beslut" bort ha följande lydelse:I partimotion Bo10 konstateras att de begärdahyreshöjningarna från till följd avskatteomläggningen vida överstiger vad regeringen räknade med ivåras. De avviserade höjningarna uppgår till 15--i ställetför beräknade . Detta innebär i sin tur att en hyreshöjningför en normal trerumslägenhet blir ca . istället för ca . Om så stora höjningar tillåtsslå igenom betyder det att många låg- och mellaninkomsttagareförlorar på skatteomläggningen, att inflationen späds påytterligare samt att statens utgifter för bl.a. bostadsbidragoch socialbidrag ökar.Som anförs i en avvikande mening (v) till skatteutskottetsyttrande /91:SkU2y bör mot den nu redovisade bakgrundenriksdagens beslut att belägga fjärrvärme med mervärdeskatt den 1januari 1991 rivas upp eller skjutas . Vidars böruttagsbeskattningen av tjänster som avser fastigheter slopas.Denna skatt tas ut om kostnaderna för arbetena i egen regiuppgår till . Den slår därför inte motde små förvaltningarna och mot egna hem. I stället träffar dende allmännyttiga företagen. Den driver därmed upp hyrorna med ca10--. per m2 och år.Vad bostadsutskottet nu anfört om slopandet avuttagsbeskattningen bör med anledning avvänsterpartiets partimotion Bo10 yrkandena 1--3 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:27. beträffande slopande av uttagsbeskattningen på arbeten iegen regi m.m.att med anledning av motion 1990/91:Bo10 yrkandena1--3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,39. Skattefria avsättningar till reparationsfonder (mom. 28)(), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "som " och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:I en avvikande mening av m, fp och c till skatteutskottetsyttrande /91:SkU2y anförs följande om reparationsfonder.Regeringens förslag om statligt stöd för lägenhetsunderhållinnebär i praktiken att bostadsföretagens fonder förlägenhetsunderhåll avskaffas. Därmed bryts principen att det ärdagens generation som skall svara för kostnaden för sin egenförslitning i lägenheten. medför en lånefinansiering avlägenhetsunderhållet en press uppåt på hyrorna. Detta är enmycket olycklig effekt och i motionerna Bo2 (m), Bo9 (fp), Bo5(c) och Bo6 (c) yrkas att förslaget avslås.I likhet med motionärerna anser vi att det är viktigt att detfinns en långsiktig planering av underhåll av lägenheter för attgarantera en god boendemiljö och för att hålla nerehyreskostnaderna. En sådan förutseende, långsiktig planeringsker bäst genom att en del av hyran avsätts till särskildafonder för lägenhetsunderhåll. Härigenom kan också hyresgästersom bor i privatägda fastigheter få ökat inflytande och ansvarför den egna lägenhetens underhåll. En konsekvens är också atthyreshöjningar kan hållas tillbaka i renoverade fastigheter ochatt den nuvarande detaljregleringen och byråkratin begränsas.Fastighetsägare bör ges rätt att fondera medel till underhållav lägenheterna skattefritt. Skattemedlen skall följa lägenhetenoch hyresgästen ges möjlighet till inflytande överlägenhetsunderhållet. Det anförda bör som sin meningge regeringen till känna.Vi tillstyrker således motionerna Bo2 yrkande 7 och Bo9yrkande 8. Härigenom är även motion Bo6 yrkande 15 tillgodosedd.Bostadsutskottet delar vad i frågan anförts om avsättning tillreparationsfonder. Vad i de nu behandlade motionerna förordatsbör som sin mening ge regeringen till känna.Till frågan om regeringsförslaget om räntestöd för underhållåterkommer utskottet nedan.dels att moment 28 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:28. beträffande skattefria avsättningar tillreparationsfonderatt med anledning av motionerna 1990/91:Bo2 yrkande7, 1990/91:Bo6 yrkande 15 och 1990/91:Bo9 yrkande 8, dettayrkande såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,40.