bet · GE01NU9 · 1990-11-22 00:00:00 — 1990/91NU9ÄrendetI detta betänkande behandlasdels en motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor,dels en motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:90 om forskning,dels en motion som har väckts med anledning av regeringensskrivelse /91:20 med redogörelse för de statligaföretagen,dels -- helt eller delvis -- nitton motioner från allmännamotionstiden.Yrkandena rör bl.a.frihandelns betydelse,handeln med tjänster,EFTAs roll för utvecklingen i ,nordisk hemmamarknad,miljöklausul m.m. i internationella handelsavtal,export av kärnteknisk utrustning m.m.,importförbud för tropiskt timmer,utredning om kostnaderna m.m. för handelsrestriktioner,vidareexport av högteknologi,turistnäringen.Företrädare för harinför utskottet lämnat upplysningar om pågående förhandlingarinom det allmänna tull- och handelsavtalet () i den s.k.Uruguayrundan och om förhandlingarna mellan EG och EFTA-ländernaom ett (europeiskt ekonomiskt samarbetsområde). Alla motionerna avstyrks av utskottet. Reservationer haravgetts i flertalet av de ämnen som behandlas. En fullständigförteckning över reservationerna finns i innehållsförteckningen(s.47f. ).I fråga om EFTAs roll för utvecklingen i hänvisarutskottet enhälligt till de deklarationer om samarbete somEFTA-länderna och fyra östeuropeiska stater har enats om ochtill det arbete som har satts i gång för att intentionerna ombl.a. handelsfrämjande åtgärder skall fullföljas.Motioner från tre partier (m, fp, c) med principiellasynpunkter på inriktningen av den svenska handelspolitiken harföranlett två reservationer (m, fp; c, v, mp) som ger uttryckför skilda värderingar av frihandelns roll.Flera motioner gäller frågor om import eller export avsärskilda slag av produkter. Gentemot farhågor (vpk; mp) för attSverige inte skall kunna vidmakthålla regler för handeln övergränserna som har införts till skydd för miljö, hälsa ochsäkerhet åberopar utskottet vad som gäller inom EG och . Enmotion (vpk) som syftar till förbud mot import av tropiskttimmer avstyrks med hänvisning bl.a. till vissa åtaganden frånmöbelbranschens sida. I anslutning till motioner (vpk; mp) omvidareexport av högteknologiska varor noterar utskottetlättnader i den exportkontroll som Cocom upprätthåller; deinnebär ökade möjligheter för östeuropeiska länder att fåtillgång till högteknologi. I alla tre fallen har reservationeravgetts (v, mp). Export och marknadsföring utomlands avalkoholdrycker och tobak har tagits upp i flera motioner (fp;mp). Härvidlag finns bl.a. reservationer (fp, mp) om översyn avSveriges alkoholexport och försäljning av tobaksvaror i andraländer. Den motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:88 och behandlas här är1989/90:N37 av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet(2) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om aktiva deltagande i framtagandet avmiljövänliga energisystem i och u-länder.Den motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:90 och behandlas här är1989/90:N49 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag i enlighet med vad imotionen anförts om stödet till internationell marknadsföring avSverige som turistland.Den motion som har väckts med anledning av regeringensskrivelse /91:20 och behandlas här är1990/91:N8 av () vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om etiska principer vid marknadsföring [avalkoholdrycker] utomlands,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående marknadsföring [av alkoholdrycker] i ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående marknadsföring [av alkoholdrycker] i EG-länder.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1989/90:N205 av m.fl. (m) vari -- med motivering imotion 1989/90:U503 -- yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående frihandeloch GATT-förhandlingarna.1989/90:N265 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för svenska initiativ till nyahandelsregler inom GATT.1989/90:N267 av Per () och () variyrkas att riksdagen1. hos regeringen begär förslag till sådan förändring avlagen om exportkontroll att amerikanska embargoregler intelängre kan hindra svensk export till ,2. som sin mening ger regeringen till känna att svenskmedverkan i handelsbojkottåtgärder från en supermakt mot enannan supermakt måste betraktas som avsteg frånneutralitetspolitiken och därför icke skall få förekomma.1989/90:N268 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av export av alkohol,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av export av tobaksvaror.1989/90:N269 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom svensk alkoholreklam utomlands.1989/90:N307 av Per m.fl. (m) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frihandelns betydelse,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fullföljande av åtaganden i deklarationeninför den s.k. Uruguayrundan,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EFTA:s möjligheter att bidra till Östeuropasutveckling,8. hos regeringen begär en utredning av kostnaderna av tullaroch andra hinder, i enlighet med vad som i motionen anförts.1989/90:N311 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handelspolitikens inriktning,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av i vilken omfattning importförekommer av varor producerade under oacceptabla förhållandenfrån hälso- och miljösynpunkt eller med utnyttjande avslavarbete, barn eller annan efter lokala förhållandenunderbetald arbetskraft samt förslag till åtgärder somkartläggningen kan motivera,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avtalsslutande parters rätt att inom GATT-avtaletförhindra import av varor som producerats under oacceptablaförhållanden.1989/90:N312 av m.fl. (vpk) vari -- med motiveringi motion 1989/90:Jo826 -- yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att svenskaregler för handel över gränserna, som införts med hänsyn tillskydd av hälsa och miljö, inte får betraktas som tekniskahandelshinder.1989/90:N315 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet(3) att som sin mening ger regeringen till kännavikten av att det hålls en kontinuerlig och tät kontakt medföreträdare för tjänsteföretagen och deras organisationerspeciellt i det skede där realförhandlingar pågår beträffandetjänstehandeln såväl mellan EFTA och EG som i Uruguayrundan.1989/90:N317 av () och (vpk) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attett lagförslag bör föreläggas som innebär förbud motexport av kärnteknisk utrustning.1989/90:N334 av m.fl. (vpk) såvitt gälleryrkandet (2) att hos regeringen begär förslag tillbegränsning av tekoimporten på grundval av en socialklausul.1989/90:N346 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandena att riksdagen6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsberäkning av handelspolitiska skyddsåtgärder,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppgift att inom ramen förGATT-förhandlingarna verka för en ökad frihandel,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppgift att inom ramen förGATT-förhandlingarna verka för frihandel på tjänster.1989/90:N349 av () vari -- medmotivering i motion 1989/90:U541 -- yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omexport av svensk vodka.1989/90:N353 av m.fl. (vpk) vari -- medmotivering i motion 1989/90:U250 -- yrkas att hosregeringen begär förslag i syfte att förbjuda import tillSverige av tropiskt timmer.1989/90:N354 av () och () vari-- med motivering i motion 1989/90:U544 -- yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att Vin- och Spritcentralen skall upphöra med export avAbsolut Vodka och liknande drycker.1989/90:N363 av m.fl. (vpk) vari -- med motiveringi motion 1989/90:U551 -- yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om avveckling avembargopolitiken gentemot Sovjetunionen.1989/90:N365 av m.fl. (fp) vari -- medmotivering i motion 1989/90:U553 -- yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frivaruhandel i Norden.1989/90:N478 av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet(7) att beslutar om förbud av handel medkärnkraftsteknologi och radioaktivt bränsle.1989/90:N479 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet(3) att hos regeringen begär förslag om sådan ändringi kärntekniklagen som ger det exportförbud som förordas imotionen.Uppgifter i anslutning till motionernaViss statistik om utrikeshandelUtvecklingen av den svenska bytesbalansen har under de senasteåren varit negativ. uppvisade den ett underskott om19,(se tabell 1) mot ett negativt saldo om4,. Även under innevarande årfortsätter försämringen; enligt beräkningar kommer underskotteti bytesbalansen för att uppgå till nära 40 miljarderkronor. Den negativa utvecklingen beror på att överskottet ihandelsbalansen reducerades avsevärt underTabell 1. bytesbalansMiljarder kronor, löpande priser1988 1989 okt. 1989--sept. 1990Export av varor 301,9 329,0 334,6Import av varor 278,4 313,9 321,5Handelsbalans 23,5 15,1 13,1Tjänstenetto -7,3 -8,8 -11,4Avkastning på kapital -10,4 -12,9 -19,1Transfereringsnetto -9,9 -12,9 -13,0Bytesbalans -4,3 -19,5 -30,4Anm. På grund av avrundning uppstår skillnader mellansumman av delarna och delsummorna.Anm. Uppgifterna för export och import inkluderarkorrigeringspost.Källa: ; importvolymen har ökat snabbare än exportvolymen.Samtidigt noteras en viss försämring i bytesförhållandet. Densenaste tidens stora oljeprishöjningar till följd av krisen iMellanöstern har förstärkt den negativa utvecklingen. Vidareökade underskottet i räntenettot beroende på en kraftig stegringi utlandsskulden , som i sin tur återspeglade desenaste årens stora direktinvesteringar i utlandet.För år 1991 förutses ett underskott i bytesbalansen om drygt50 miljarder kronor.Fördelningen av utrikeshandel på olika länderområdenåren och 1989 finns redovisad i tabell 2. Därav framgår attSveriges handelsförbindelser nästan helt domineras av handelnmed industriländerna. Värdemässigt var sålunda ca 88%av vår utrikeshandel, såväl export som import, inriktad på dessaländer. Av importen av varor till kom frånländerna inom Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) ochEuropeiska gemenskaperna (EG), och andelen av vår export avvaror till dessa områden var lika stor.Handeln med övriga länder har relativt sett varit oförändradunder senare år.Tabell 2. Fördelning av export och import av varor ivärde på olika länderområden åren 1986 och 1989Länderområde Export Import1986 1989 1986 % % %Industriländer 87,7 88,0 88,4 88,3varav EFTA 20,7 19,1 16,2 17,0EG 50,0 53,4 57,2 55,0övriga 16,9 15,5 15,0 16,3Statshandelsländer 2,8 2,7 4,1 4,2Utvecklingsländer 9,5 9,4 7,4 7,5Totalt 100,0 100,0 100,0 100,0Källa: KommerskollegiumAktuella handelspolitiska frågorSamarbetet i GATTRedovisningar av den förhandlingsomgång i allmänna tull- ochhandelsavtalet () som inleddes och beräknas blislutförd i och med ett ministermöte i i december 1990har lämnats i två tidigare betänkanden från näringsutskottet (NU1987/88:8, 1989/90:NU8).Sammanfattningsvis kan här nämnas att förhandlingarna idens.k. Uruguayrundan -- som är den hittills största i GATTshistoria -- syftar till att världshandeln skall liberaliserasgenom att det multilaterala regelverket såväl stärks somutvidgas. Förhandlingarna går konkret ut på att ett odelbartpaket skall åstadkommas genom hopfogning av resultat på olikadelområden. De olika parterna får ge och ta i syfte att engodtagbar balans slutligen skall åstadkommas; inget land skallfå välja ut eller avstå från något område.Målet om stärkt GATT-samarbete skall uppnås på i huvudsak tresätt, nämligen genom en förstärkning av regelsystemet, ett ökatmarknadstillträde och en utvidgning till nya områden.Organisatoriskt har arbetet varit uppdelat på femton grupperinriktade på olika områden.En förstärkning av regelsystemet anses av grundläggandevikt för att tilltron till skall kunna öka eller åtminstoneupprätthållas. Oljekriserna kom att bliinledningen till protektionistiska strävanden. S.k.gråzonsåtgärder -- som är en följd av att GATTs skyddsklausullämnar alltför stort tolkningsutrymme -- tillgrips alltmer,främst av de handelspolitiska stormakterna. Ett exempel är atthandelspolitiskt svagare länder i bilaterala överenskommelser"frivilligt" åtar sig att begränsa sin export av vissa varortill avtalsparten.Ett ökat marknadstillträde innebär att den tidigareinriktning som avsåg avskaffandet av s.k. icke-tariffärahandelshinder (dvs. andra hinder än tullar) nu har kommit ibakgrunden till förmån för en ökning av handeln medindustrivaror, såsom tekoprodukter, och jordbruksprodukter. Påjordbruksområdet är strävan att subventionerna gradvis skallavskaffas.Utvidgningen till nya områden har av många ländervärderats högt men innefattar också de kanske mest svårlöstafrågorna i rundan. De nya områdena är tjänster, immaterialrättoch handelsrelaterade investeringar.Sverige, som engagerade sig starkt för att rundan skulle kommatill stånd, har spelat en aktiv roll även under förhandlingarna.I handelspolitiska debatt anfördestatsrådet att det för regeringen är och förblirett fundamentalt mål att stärka det internationellafrihandelssamarbetet, bl.a. via . Hon sade vidare attSverige i Uruguayrundan arbetar mycket aktivt för att bidra tillett positivt resultat (RD 1990/91:6 s.38). I olika frågor harSverige, vanligen tillsammans med de övriga nordiska länderna,lagt fram förslag och tagit andra initiativ. Ett gemensamtnordiskt agerande har inneburit att länderna har kommit med i deinterna förhandlingsråden på alla områden. förslag harockså gällt frågor om hur processen i slutskedet skulle kunnaeffektiviseras. Till de områden som prioriterar hörtjänstehandeln, handeln med jordbruksprodukter och en översyn avGATTs kod om antidumpning, som i vissa avseenden anses oklaroch har kommit att missbrukas till skydd för inhemsktnäringsliv. Även frågor om statlig upphandling, som formelltligger utanför rundan, omfattas av prioriteringar.Under de gångna fyra åren har rundan präglats av betydandemotsättningar som -- i förhandlingarnas slutskede -- harkommit att ställas på sin yttersta spets. Bidragande orsakertill de låsningar som präglar arbetet är interna ekonomiska ochpolitiska förhållanden i några av de handelspolitiska blocken. Ifråga om marknadstillträdet har intresset alltmer kommit attkretsa kring stormakternas agerande. haranmodats förbättra sina bud i fråga om tullar och tekoprodukter;EGs bud när det gäller minskat jordbruksstöd har ansettsoacceptabelt lågt. Beträffande de nya områdena råder en storoenighet, både i tekniskt och politiskt avseende. Framförda kravpå att vissa tjänster, t.ex. transporttjänster och finansiellatjänster, inte skall ingå i ett multilateralt avtal omtjänstehandeln kan innebära att så många andra undantagsområdenbegärs att ett avtal omöjliggörs. Generellt har många länderbortsett från konstruktionen av ett helhetspaket och i ställetfokuserat sitt intresse på ett område eller t.o.m. en endaproduktgrupp. har återkommande rapporteratsom hotande sammanbrott i GATT-rundan.Även utanför förhandlingarna i Uruguayrundan bedrivs arbeteinom . Sålunda diskuteras fortlöpande s.k. socialklausuler(se s.26f.). togs frågan upp iGATTs råd. Likaså utanför rundan behandlar ett förslag omförbud mot export av farliga varor, t.ex. dumpat avfall ochutdömda läkemedel. Miljöfrågor hör vidare till de frågor somtilldrar sig ett allt större intresse inom , och nästaGATT-runda kan komma att också formellt innefatta detta område.Det västeuropeiska integrationsarbetetVid ett flertal tillfällen har frågor om denvästeuropeiska integrationen behandlats i riksdagen.I regeringsförklaringen (RD 1990/91:2) anfördes beträffandeEuropapolitiken bl.a. att eftersträvar ett så omfattandeoch djupgående samarbete med EG som är förenligt med vårneutralitetspolitik. I det nya kan EGs utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbete komma att få en sådan inriktningoch utformning att det utesluter ett förpliktandeutrikespolitiskt samarbete och en gemensam försvarspolitik. Iett med en ny fredsordning och där blockgränsernaförsvunnit skulle det därmed gå att förena ett svensktmedlemskap i med en fortsatt neutralitetspolitik.Vid en debatt om handelspolitik m.m. (RD1990/91:6 s.38--41) lämnade statsrådet om det pågående arbetet på ett . Honerinrade om att de formella förhandlingarna hade inletts undersommaren 1990. Målet är att EFTA-länderna skall kunna delta pålika villkor i EGs inre marknad. Detta innebär att fri rörlighetför varor, tjänster, kapital och personer skall uppnås samtidigtinom hela den västeuropeiska marknaden från den 1 januari 1993.Därutöver skall samarbetet stärkas påtagligt inom en rad viktigasamhällsområden, såsom utbildning, forskning, miljövård ochkonsumentskydd, och med avseende på sociala aspekter.Två huvudfrågor präglar förhandlingsarbetet. Den ena gällersubstansen i avtalet, dvs. anpassningen av EFTA-ländernaslagstiftning till . Den andra avser dels samarbetei beslutsprocessen (det institutionella området), delsgemensamma institutioner (det legala området).Beträffande den ena huvudfrågan, anpassningen till , framhöll statsrådet att och andra EFTA-länderredan i dag i mycket hög grad uppfyller de krav som EG-reglernagäller. Hon utpekade härvid några områden som förtjänar särskilduppmärksamhet. och övriga EFTA-länder vill slå vakt omväsentliga intressen när det gäller skydd för hälsa, miljö ochsäkerhet. I detta sammanhang nämnde hon att EG för närvarandeser över sitt eget regelverk och förbereder en rad skärpningar.Hon erinrade om att har gjort klart att man intekommer att kräva att EFTA-länderna sänker sina miljö- ochsäkerhetsnormer; förhandlingarna gäller nu hur detta skallförenas med målet om en fri varumarknad utan tekniskahandelshinder. Vidare är etableringreglerna ochförvärvslagstiftningen ett särskilt problem för ochEFTA-länderna. För svensk del kan också en särlösning visa signödvändig när det gäller skattekontrollen vid kapitalrörelseröver gränserna.Vad beträffar den andra huvudfrågan gäller för detinstitutionella området att förena EGs krav att inte hämmas isin beslutsautonomi med EFTA-ländernas krav att få ettmedinflytande som motsvarar avtalets omfattande bredd. Förslagfinns om ett nära samråd mellan EGs och EFTAs beslutsprocesser.Även för det legala området finns förslag. För tolkningen avavtalet övervägs något slags gemensam domstol för EES. Förövervakningen av att avtalet följs diskuteras att EFTA skallbygga upp en egen ordning för EFTA-länderna motsvarande den somi dag sköts av för EG-länderna.Statsrådet gick härefter in på frågan om EES-avtaletsförenlighet med grundlagen. Hon hänvisade till dendepartementspromemoria (Ds 1990:58) Ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) och den svenska grundlagen, som nyligenhade offentliggjorts av . Enligt enpreliminär slutsats förutsätter -- i den form somkunde skönjas vid den aktuella tidpunkten -- inte någongrundlagsändring.I sin skrivelse till (skr. 1990/91:50) om åtgärderför att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av deoffentliga utgifterna erinrar regeringen under rubrikenEuropapolitiken (s. 5) om beslut omSverige och den västeuropeiska integrationen, där det bl.a.konstaterades att svenskt medlemskap inte var ett mål för dediskussioner med EG som då förestod. Sedan detta beslutfattades, anförs det vidare, har förutsättningarna för ettsvenskt medlemskap i förändrats, tack vare den positivautvecklingen i . Möjligheterna att lägga grunden till enny, varaktig fredsordning har förstärkts. Ett svenskt medlemskapi EG med bibehållen svensk neutralitetspolitik ligger, enligtvad som sägs i skrivelsen, i vårt nationella intresse. I dettidsperspektiv som gäller för ikraftträdande,nämligen den 1januari 1993, saknas alternativ till ettEES-avtal. Regeringen eftersträvar ett nytt riksdagsbeslut omEuropapolitiken som tydligare och i mer positiva ordalag klargörSveriges ambitioner att bli medlem av EG. För att bygga underför en sådan utveckling kommer att intensifiera sinaansträngningar att inom ramen för medverka till en ny säkerhetsordning iEuropa. Förhandlingarna mellan EFTA och EG om ett EES-avtalfullföljs med kraft.I aktualiserades frågan åter den 15 november 1990genom att en interpellation (1990/91:4) om och EGbesvarades av statsrådet (RD 1990/91:25). Debattenrörde förutsättningarna för ett svenskt medlemskap i liksomvillkoren för ett nära samarbete med EG i enlighet med pågåendeEES-förhandlingar. I fråga om medlemskap hänvisade statsrådetdels till regeringsförklaringen, dels till Europadebatten . Vidare citerade hon delar ur nämnda skrivelsen. Neutralitetspolitiken är och förblir enutgångspunkt för regeringens hållning gentemot EG, anförde hon.I fråga om villkoren för samarbetet inom EES erinrade hon om atttryggande av den fulla sysselsättningen och den socialavälfärden är grunden för regeringens politik. Det är regeringensövertygelse att ett deltagande i det europeiskaintegrationsarbetet stärker möjligheterna att föra reformarbetetvidare. Statsrådet uttalade att nya metoder för att målet skallnås får användas på vissa områden; på andra områden begärssärlösningar i väntan på att ribban inom EG skall sättas likahögt som hos oss.Samarbetet med Central- och ÖsteuropaI den refererade (s. 8) debatten i den10oktober 1990 om handelspolitik m.m. anförde statsrådet att samarbetet med reformstaterna i Central- ochÖsteuropa är ett viktigt område. Hon hänvisade härvid dels tillde deklarationer om samarbete som avgavs av å enasidan EFTA-länderna, å andra sidan resp. , Tjeckoslovakienoch , dels till den avgivna deklarationen omsamarbete mellan och . Hon omtalade attdirekta kontakter redan hade tagits för att frihandelsavtalskall kunna komma till stånd. deltar också i det s.k.G24-samarbetet inom ochutveckling (); tillskapandet av en utvecklingsbank nämndessom exempel på aktiviteter för länder. Det bilateralasamarbetet mellan och dessa länder organiseras genom ettÖsteuropasekretariat inom , till vilket harknutits en delegation med en bred sammansättning.Nordiskt samarbeteDet nordiska samarbetet är främst inriktat påfrågor som rör den västeuropeiska integrationen, utvecklingen iÖsteuropa och miljön. Ett viktigt mål är att samarbetet i Nordenskall utvecklas i minst samma takt som integrationen iVästeuropa.Efter behandling vid session har denordiska finansministrarna fastställt en ny ekonomiskhandlingsplan för perioden --1992. Den syftar till attstärka den ekonomiska utvecklingen i , att utveckla dennordiska hemmamarknaden och att förbättra förutsättningarna fördeltagandet i det västeuropeiska integrationsarbetet. Planeninnehåller en rad konkreta åtgärder för att dessa mål skalluppnås. Åtgärderna återfinns inom områdena avveckling avhandelshinder, effektivisering av kapitalmarknaden m.fl.Arbetsprogrammet i har reviderats under år 1990.Detta anger hur det nordiska samarbetet skall kunna påverka ochanpassas till utvecklingen av EGs inre marknad. Programmet, somomfattar perioden --1992, skall stärka det nordiskasamarbetet genom en vidareutveckling av bl.a. den nordiskahemmamarknaden.Vid de nordiska utrikeshandelsministrarnas möte i november1990 enades man om att fortsatt prioritera arbetet på enavveckling av handelshindren. Fri handel med varor och tjänsterFrihandelns betydelseI fyra motioner tas frågan om frihandelns betydelse upp frånmer generella utgångspunkter. Det är i första handförhandlingarna inom det allmänna tull- och handelsavtalet() som uppmärksammas i motionerna.