bet · GE01NU9 · 1990-11-22 00:00:00 — I var och en avmotionerna begärs att skall göra ett uttalande av deninnebörd som anges i resp. motion.I motion 1989/90:N205 (m) utvecklas argument för en ökadfrihandel inte bara i utan i hela världen. att frihandel är viktig för ; deras utvecklinghämmas av protektionism. Det viktigasteinstrumentet för främjande av frihandel är , anförs detvidare. Inom ramen för de pågående förhandlingarna -- den s.k.Uruguayrundan -- kan ta egna initiativ till ökadfrihandel och understödja andras initiativ i den riktningen,betonar motionärerna.Liknande tankar förs fram även i motion 1989/90:N307 (m). Idenna sägs att representerar de deltagande nationernassträvan bort från krig och orättvisor och mot ekonomiskutjämning mellan världens nationer och folk. haroreserverat anslutit sig till frihandelstanken när det gällervaror och har -- genom att tillträda den deklaration somföregick Uruguayrundan -- också accepterat en utveckling häravtill nya områden såsom tjänster och jordbruksprodukter, heterdet. måste med hänsyn härtill i de pågåendeförhandlingarna uppträda så att vårt engagemang inte kanifrågasättas.Sveriges roll i GATT-förhandlingarna nämns även i motion1989/90:N346 (fp). Motionärerna betonar vikten av att Sverigesagerande i förhandlingarna innebär en offensiv ochfrihandelsvänlig linje. handelspolitik är i mångaavseenden inriktad på frihandel, medger de. Det påpekas dock attdet inom några områden finns kvar importrestriktioner som harmedfört stora samhällsekonomiska kostnader. Motionärerna noterarhärvid vad som gäller för teko-, jordbruks- ochträdgårdsprodukter.En något mer förbehållsam inställning till frihandeln kommertill uttryck i motion 1989/90:N311 (c). Däri konstateras att enfungerande utrikeshandel är nödvändig för att vårt land skall fåresurser till reformer och välfärdsutveckling. Enverklighetsanknuten debatt om frihandel gäller emellertid inte,säger motionärerna, ytterligheterna total frihandel--totalprotektionism. Frågan är snarare vilka modifieringar som ärnödvändiga eller angelägna, t.ex. med avseende på sociala,miljö- och hälsomässiga, regionala och säkerhetsmässiga hänsyn.Riksdagen behandlade motionsyrkanden omprincipiella synpunkter på frihandeln liknande de nu aktuella(1989/90:NU8 s.12--14). Utskottet fann mot bakgrund av vad somhade anförts om GATT-förhandlingarna och arbete i dessaingen anledning för att göra något uttalande ochavstyrkte därmed alla motionsyrkandena. Tre reservationer (m,fp; c, mp; vpk) avgavs. följde utskottet.I debatt om utrikeshandeln den 10 oktober 1990anförde statsrådet (RD 1990/91:6 s.38) att detför regeringen är och förblir ett fundamentalt mål att stärkadet internationella frihandelssamarbetet. Vidare underströk honatt arbetar mycket aktivt för att bidra till ettpositivt resultat i de pågående GATT-förhandlingarna. Medanledning av förhandlingarna om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) betonade statsrådet att och deövriga EFTA-länderna vill slå vakt om väsentliga intressen närdet gäller skydd för hälsa, miljö och säkerhet. livsmedelsnormerna.EES-förhandlingarna behandlades även i eninterpellationsdebatt i (RD1990/91:25). En redogörelse härför har lämnats i det föregående(s.10).Enligt vad utskottet har erfarit om läget iGATT-förhandlingarna har beträffandeförhandlingsarbetets organisation förordat ett system föreffektivisering av processen (se s.7). Den internordiskaenigheten innebär att de nordiska länderna har fått en ökadtyngd i förhandlingarna. Länderna finns företrädda iförhandlingarna på alla områden. Svårigheter av olika slagpräglar emellertid förhandlingsomgången. Om GATT-förhandlingarnainte leder till konkreta resultat kommer regeringen, enligt vadsom sägs i regeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för attstabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentligautgifterna (s.9), att för redovisa sin syn på detuppkomna läget.I de nu aktuella motionerna utpekas särskilda områden förvilka frihandeln borde vidgas. Sålunda refereras till handelnmed jordbruks- och trädgårdsprodukter, tekoprodukter ochtjänster. Beträffande det sistnämnda området hänvisar utskottettill behandlingen i det avsnitt som följer nedan.I oktober 1990 gjorde erbjudanden iGATT-förhandlingarna om en minskning av jordbruksstödet med30----1996 och en motsvarande minskningav gränsskyddet. Exportsubventionerna avseende jordbruksråvarorelimineras också enligt det svenska budet. I fråga om frukt- ochgrönsakssektorn erbjöd en neddragning med30% av gränsskyddet. För såväl jordbruks- somträdgårdsprodukterna är förutsättningen att övriga länder görmotsvarande åtaganden. I regeringens nämnda skrivelse1990/91:50 åberopas under rubriken (s.8f.) det svenska budet rörandejordbruksprodukter.Importen av tekoprodukter behandlades av utskottet senastvåren 1990 (1989/90:NU27 s.6--8). Därvid avstyrktes motioner(m; fp) om att importbegränsningarna på tekoområdet skulle --helt eller delvis -- avskaffas tidigare än den 31 juli 1991liksom motioner (c; mp) om att de skulle bibehållas även efterdetta datum. Reservationer avgavs (m, fp; c, vpk, mp) tillförmån för motionerna. Även en motion (m) med krav påoförändrade -- och inte höjda -- importlicensavgifteravstyrktes. I regeringens skrivelse 1990/91:50 uttalas (s.7)att något nytt program för tekoindustrin inte kommer attföreslås inför det pågående programmets slutförandet i juli1992.Utskottet konstaterar liksom vid tidigare tillfällen attSverige aktivt driver frihandelslinjen i de berördaorganisationerna och sammanhangen. Detta har också understrukitsvid regeringens information till omhandelspolitiska frågor. Inga omständigheter har hellerframkommit som föranleder ett annat ställningstagande än det somgjordes . Något behov av ett uttalande av riksdageni detta ämne kan utskottet därför inte se. Med det sagdaavstyrks motionerna 1989/90:N205 (m), 1989/90:N307 (m),1989/90:N346 (fp) och 1989/90:N311 (c), de båda senare i berördadelar.Handeln med tjänsterTvå motioner berör -- med delvis olika ansats --tjänstehandeln.Den nya förhandlingsrundan i innefattar för första gångenäven handeln med tjänster, påpekas det i motion 1989/90:N346(fp). Förhandlingarna syftar till en ökad rörlighet övergränserna beträffande t.ex. banktjänster, transporter ochtelekommunikationer. Även på detta viktiga område bör Sverigearbeta för en ökad frihandel, anför motionärerna.Frågan om agerande i GATT-förhandlingarna när detgäller tjänstehandeln berördes i någon mån vid riksdagensbehandling av motioner om frihandelns betydelse(1989/90:NU8 s.12--14). I samband härmed hänvisade utskottettill de pågående förhandlingarna på detta nya område i . redogörelse för frågans behandling i (s.5) framgickatt förhandlingarna prioriteras högt av Sverige.I det föregående (s.6f.) har redovisats aktuella frågor omsamarbetet i , däribland även om den del som rör arbetet påett nytt multilateralt avtal om tjänstehandeln. Därvid belystesde svårigheter som har uppkommit under förhandlingarnas gång.Problemen synes främst bestå i de krav på undantag för vissatjänsteområden som har rests, särskilt från de storahandelsnationernas sida.Enligt vad som har framkommit är de uppkomna svårigheternatill väsentlig del betingade av de stora handelsnationernasagerande. intresse av reella resultat på detta områdeär oförminskat. Någon anledning för att på grundval avyrkandet göra ett uttalande finns inte, anser utskottet. Däravföljer att motion 1989/90:N346 (fp) avstyrks i nu behandlad del.De största framtida strukturförändringarna kommer att avsetjänstesidan, hävdas det i motion 1989/90:N315 (fp).Motionärerna hänvisar till förhandlingarna såväl i sommellan EFTA-länderna och EG och betonar vikten avtjänsteföretagens medverkan i förhandlingsarbetet.I fråga om GATT-förhandlingarna är ett flertal organisationerpå tjänsteområdet remissinstanser till utrikesdepartementetshandelsavdelning, berörda fackdepartement och kommerskollegium.Vad gäller förhandlingarna mellan EFTA-länderna och EG om ettEES-avtal är organisationerna företrädda dels i , dels i flera av de referensgrupper som ingår iregeringskansliets organisation för integrationsfrågor.Utskottet konstaterar att tjänsteföretagens intresse av attmedverka i förhandlingsarbetet i och om ett ärtillgodosett. Någon anledning för att ta ett initiativi saken synes därför inte finnas. Utskottet avstyrker med detsagda motion 1989/90:N315 (fp) i berörd del.EFTAs roll för utvecklingen i ÖsteuropaEFTA bör bidra till de östeuropeiska ländernas utvecklingt.ex. genom att dessa länder ges tillträde till EFTA-ländernasmarknader på motsvarande sätt som de kan förväntas få till EGsmarknad, anförs i motion 1989/90:N307 (m). Ett tillkännagivandeav till regeringen av denna innebörd begärs avmotionärerna.EG har träffat avtal mellan vart och ett av länderna ,, och . Vidare har EGaviserat associationsavtal med dessa länder. har sedantidigare bilaterala handelsavtal med samtliga östeuropeiskaländer.EFTA-länderna undertecknade en deklaration omsamarbete med . I anslutning till EFTA-ländernas mötei har sådana deklarationer avgivits ävenbeträffande samarbete med vart och ett av länderna ,och . pågår diskussioner omde två "korgarna" i deklarationerna. Sålunda avser parterna attnär det gäller den ena korgen, samarbete om handel, gemensamtgranska förutsättningarna för en gradvis etablering av ettfrihandelsområde och andra åtgärder i den riktningen. Den andrakorgen omfattar ekonomiskt, industriellt, teknologiskt ochvetenskapligt samarbete liksom samarbete i fråga om turism,transporter och telekommunikationer samt miljöskydd. Föruppföljningen av deklarationerna har gemensamma kommittéerbildats med representanter för å ena sidan EFTA och å andrasidan vart och ett av de berörda östeuropeiska länderna.Sammanträden har ägt rum i samtliga.Vidare har undergrupper bildats för den mer detaljeradeimplementeringen av deklarationerna, bl.a. när det gällerarbetet på ett framtida frihandelsarrangemang.Av det föregående framgår att arbetet på bl.a. ett främjandeav handelsutbytet mellan EFTA-länderna och länder i Östeuropanu har kommit i gång, bl.a. genom möten i de gemensammakommittéerna. Enligt utskottets mening är det angeläget att ettnärmare samarbete i fråga om handel och andra områden kommertill stånd mellan berörda länder. Utskottet ser dehittillsvarande insatserna som ett positivt led i utvecklingenmot en omfattande handel mellan EFTAs länder och ländernai . utgår utskottet från att kraftfullaansträngningar nu görs för att den viljeinriktning som harkommit till uttryck i samarbetsdeklarationerna -- och som frånEFTA-ländernas sida ytterligare underströks i samband medundertecknandet -- skyndsamt fullföljs. Något initiativ avriksdagen med anledning av motionen ter sig mot den nu angivnabakgrunden inte behövligt. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /90:N307 (m).Nordisk hemmamarknadDet nordiska samarbetet bör ses som ett komplement -- intealternativ -- till det europeiska, sägs det i motion1989/90:N365 (fp). En nordisk hemmamarknad borde enligtmotionärernas uppfattning vara målet. Sålunda bordetullprocedurer och gränskontrollen av varor avvecklas så långtsom möjligt liksom alla tekniska handelshinder. Motionärernabetonar också som väsentligt att olikheter i standardkravömsesidigt accepteras i de nordiska länderna.En motion (c) med krav på ett uttalande om vikten av ettintensivt arbete för en nordisk hemmamarknad avslogs förrahösten av . konstaterade att arbetetpå avveckling av kvarvarande handelshinder mellan de nordiskaländerna fortskred (1989/90:NU8 s. 20 f.). erinradeutskottet om det ställningstagande som då nyligenhade gjort, nämligen att handelshindren skulle vara avveckladeföre utgången av . En reservation (c, mp) förelåg. Enmotion (mp) vari anfördes att ett ökat nordiskt samarbeteskulle kunna bli ett starkt alternativ till EG-anslutningbehandlades i senare samma höst (1989/90:UU9 s. 9).Utrikesutskottet avstyrkte motionen med hänvisning tillbetänkandet 1988/89:UU19 om och den Europeiskagemenskapen. Utskottet hade där anfört att det nordiskasamarbetet erbjuder ett viktigt komplement och ibland ettalternativ till EFTA-samarbete när det gäller att uppnå ettnärmare samarbete med EG.Vid session gjorde statsrådet ett uttalande om den nordiska gränshandeln. Hon pekadehärvid på att de nordiska länderna inte kunde gå lika långt somEG när det gäller avvecklandet av alla gränskontroller. Detskulle förutsätta tullunion och gemensam handelspolitik liksomfrihandel med jordbruksvaror och harmonisering av skattesatser.Samtidigt framhöll hon att det är angeläget att gränskontrollermellan de nordiska länderna avvecklas i möjligaste mån. Detskulle bli en politiskt ohållbar situation om EG-ländernaavvecklade alla gränskontroller men de nordiska länderna hadekvar flertalet kontroller sinsemellan.I regeringsförklaringen (RD 1990/91:2) sägsbeträffande Europapolitiken att samarbetet mellan de nordiskaländerna är ett viktigt bidrag till den ekonomiskaintegrationen.Av de konkreta handelshinder som framkom vid en kartläggningåren 1983 och 1984 har numera tre fjärdedelar undanröjts. Närfrågan behandlades förra gången kunde näringsutskottetkonstatera att hälften av hindren hade slopats.För närvarande pågår en nordisk kartläggning avgränskontroller liknande den svenska kartläggning som harredovisats i handelshinderutredningens betänkande (Ds 1989:61)Gränsformaliteter för varor -- en svensk studie. I en andra fasmed början skall man undersöka möjligheterna attavskaffa eller förenkla de nuvarande kontrollerna eller ersättadem med en kontroll i import- eller exportlandet. Denna skulleske på samma sätt för inhemska och utländska produkter. Även närdet gäller tullprocedurer pågår ett konkret avvecklingsarbete. Idet nordiska arbetet har utvecklingen inom EG fortlöpandebeaktats.Utskottet finner ingen anledning för att nu taställning på annat sätt än . erinras om depågående förhandlingarna avseende ett och deverkningar ett sådant kan få även när det gäller förhållandetmellan de nordiska länderna. Med det sagda avstyrks motion1989/90:N365 (fp).Kostnader för handelsrestriktionerTvå motioner syftar till att en ökad kännedom om samhälletskostnader för importreglering skall vinnas och spridas.I motion 1989/90:N346 (fp) föreslås att statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) skall få i uppdrag att utveckla metoder förberäkning av kostnaderna för handelsrestriktioner och attförslag om nya sådana restriktioner rutinmässigt skalltillställas SPK för utförande av kostnadsberäkningar.En utredning av de kostnader för svensk ekonomi som uppstårtill följd av tullar och andra importrestriktioner begärs imotion 1989/90:N2307 (m).En motion (fp) av samma lydelse som den förstnämnda avstyrkteshösten 1989 av utskottet, som konstaterade att beräkningar avdet slag som motionärerna efterlyste redan utfördes av SPK påuppdrag av regeringen (1989/90:NU8 s.28f.). Dessaberäkningar gällde kostnaderna för reglering av import för vissatekoprodukter och priseffekterna i bl.a. detaljhandelsledet avGATT-beslutet om en frysning av jordbruksstödet.Riksdagen följde utskottet. I en reservation anslöt sigföreträdarna för moderata samlingspartiet och tillmotionens förslag.SPK skall enligt sin instruktion (1988:980) särskilt bevakaoch analysera hur offentliga regleringar påverkar pris- ochkonkurrensförhållanden. I uppgiften ingår att påkallaregeringens uppmärksamhet när en analys -- t.ex. av enimportreglering -- visar på negativa effekter på prisbildningeni fråga om varu- och tjänsteområden som är av stor betydelse förkonsumenterna. Även () haruppgifter av detta slag. NO skall sålunda enligt sin instruktion(1988:1582) särskilt uppmärksamma samhällsåtgärder som fårolämpliga konkurrensbegränsande effekter och, där så behövs,verka för att inslag som onödigtvis begränsar konkurrensenundviks. har likaså bevakningsansvar påområdet. Kollegiet skall enligt sin instruktion (1988:570,ändrad senast 1989:916) bl.a. genomföra utredningar och lämnayttranden och förslag i tullfrågor och i frågor om tekniskaeller andra icke-tariffära handelshinder i och utom Sverige.Enligt vad utskottet har erfarit genomför SPK nu ingenutredning i det berörda avseendet på grundval av ett uppdragfrån regeringen. Regelmässigt beräknar emellertid SPKskillnaderna i prisutvecklingen mellan reglerade sektorer --såsom livsmedel samt kläder och skor -- och icke regleradesektorer. Denna uppföljning, liksom de övriga utredningar avkostnaderna inom livsmedelssektorn som SPK har genomfört ochfullföljer, ger vägledning i fråga om de kostnader förimportrestriktioner som faller på konsumentledet.Inom organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling() genomförs bl.a. metodutveckling i fråga om analys aveffekterna av samhälleligt stöd till olika näringar. En sådanmetod har blivit etablerad när det gäller jordbrukssektorn. Påbasis av medlemsländernas årliga uppgifter om stöd av olika slagtill jordbruket beräknas bl.a. vilka kostnader härför somdrabbar konsumenterna i de olika länderna. Beräkningarna liggertill grund för de diskussioner som förs inom beträffandeländernas åtaganden att minska stödet till denna sektor. OECDsmaterial för varje enskilt land används även som underlag förförhandlingarna i om jordbruksstödet, vilket bl.a. omfattargränsskyddet. pågår inom en metodutvecklingför industrisektorn, motsvarande den som har refererats närdet gäller jordbruksområdet. följsde effekter på bl.a. konsumentpriser som beror på beslutadeeller planerade handelsrestriktioner. Som exempel kan nämnas atten sådan studie har gällt frivilliga importbegränsningar förjapanska bilar i olika medlemsländer. Erfarenheterna från OECDlåg till grund för den bedömning av frågan om eventuellaimportbegränsningar för japanska bilar som NO redovisadei ett yttrande till kommerskollegium.Utskottet konstaterar åter att kompetens och beredskap förberäkning av kostnaderna för handelsrestriktioner finns, bl.a.hos SPK. Vid behov lämnar regeringen också i det enskilda falletutredningsuppdrag, exempelvis till denna myndighet. Som harframhållits har SPK, NO och kommerskollegium bevakningsuppgifteri detta avseende. Även arbetet inom bör uppmärksammas.Något generellt uppdrag av det begärda slaget ter sig, motbakgrund av de nämnda förhållandena, inte erforderligt.Motionerna 1989/90:N346 (fp) och 1989/90:N307 (m) avstyrksdärför i berörda delar.Handelspolitiska åtgärder för skydd av miljön m.m.InledningKrav på restriktioner i den internationella handeln kan haolika syften. Skyddsintresset kan avse hänsynen till miljö,hälsa eller säkerhet i det egna landet. Exempel på detta är kravpå förbud mot import till av frukt som har besprutatsmed i förbjudna medel. Kraven kan också gå ut på attandra länder än det egna skall skyddas. Dessa länder kan varaantingen konsumenter av skadliga produkter och tjänster ellerproducenter med miljö- eller hälsoskadlig tillverkning. Exempelpå det förra fallet är önskemålet att det egna landet inte skallexportera alkoholdrycker och på det senare att det egna landetinte skall importera tropiskt timmer från de tropiskanaturskogarna. Olikheter i ländernas kravnivåer medför vanligenobalanser i förutsättningarna för konkurrens mellan länderna.Inte sällan är det intresset av att värna om näringsverksamheteni det egna landet som ligger bakom kraven på att landet genomimportreglering skall skyddas mot "ekologisk" eller "social"dumpning.Regelverket i och andra internationella handelsavtalsyftar till att den internationella handeln skall främjas. Vissaskyddsintressen erkänns emellertid. Detta gäller bl.a. skyddetför miljön och människors hälsa och säkerhet.Undantagsbestämmelserna tar dock sikte på skyddsintresset i detegna landet. Det är däremot osäkert om dessa regler kan åberopasför åtgärder som avser skyddet i andra länder, s.k.extraterritoriell tillämpning. Som skäl mot att handelspolitiskamedel skulle få tillgripas i dessa fall brukar man anföra attsådana åtgärder skulle kunna uppfattas som otillbörliginblandning i ländernas nationella suveränitet och därigenom ståi strid med folkrättsliga principer. Försök i detta avseendebetraktas också som utslag av i-ländernasprotektionistiska strävanden, riktade mot u-länderna.I det följande tar utskottet först upp två motioner som beröreffekterna på miljön m.m. i det egna landet. Detta gällersålunda vid import till . Därefter behandlas en radmotioner som rör specifika produktområden och motiveras medomsorg om miljön m.m. i avnämarländerna. Det är exportav kärnteknisk utrustning, alkoholdrycker och tobaksvaror somavses. Slutligen tas motioner upp som likaledes berör andraländer men som tar sikte på dessas egenskap av producentland.Skydd för miljön m.m. i det egna landetVid en långtgående anpassning till EG kan striktaremiljöregler i komma att betraktas som tekniskahandelshinder, anförs det i motion 1989/90:N312 (vpk). Vårainhemska regler kan i så fall upphävas av ellernågot annat organ, som kan komma att inrättas , heterdet vidare. I motionen åberopas ett antal regler för miljö-eller hälsoskydd i vilka EGs kravnivå anges vara lägre än desvenska. Regeringen borde, menar motionärerna, entydigt slå fastatt huvudprincipen vid anpassning till EG skall varaatt rätten att utforma striktare miljöregler skall ta överrätten till fri handel över gränserna.Samma tankegångar återfinns i motion 1989/90:N265 (mp) somemellertid i huvudsak tar sikte på . Motionärerna hävdar atten långsiktigt hållbar utveckling kräver att kompletterasmed regler som möjliggör importförbud för varor som inte fårsäljas i det egna landet på grund av att de är skadliga förmiljö eller hälsa.Riksdagen behandlade (1989/90:NU8 s.24) enmotion (mp) med krav på förbud mot import av hälso- ellermiljöfarliga varor. Utskottet, som avstyrkte motionen, erinradeom de möjligheter som finns enligt att ställa villkor föreller förbjuda import av produkter som är farliga förmänniskors, djurs eller växters liv eller hälsa så längemotsvarande inhemska produkter underkastas samma villkor ellerförbud. Bestämmelser av detta slag finns även i ,och EFTA-ländernas frihandelsavtal med EG.Nyligen har näringsutskottet i yttrande till utrikesutskottetbehandlat två motioner (vpk; mp) i vilka begärs att Sverigeskall verka för att principen om fri cirkulation av varor ejskall tillämpas inom EES (1990/91:NU1y). Näringsutskottetuttalade att det är angeläget att harmoniseringen med EG intemedför att väsentliga säkerhetskrav behöver uppges. Utskottethänvisade härvid till EFTA-ländernas i olika sammanhang gjordauttalanden om sin vilja att slå vakt om viktiga skyddsnormer.Avvikande mening anmäldes (v, mp).Inom ramen för de pågående förhandlingarna om ett EES-avtalhar frågan om miljöhänsyn m.m. varit framträdande.EG-kommissionen har därvid uttalat sin förståelse förEFTA-ländernas prioriterade krav att få upprätthålla gällandeskyddsnormer avseende miljö, hälsa och säkerhet. Kommissionenhar framhållit att EG önskar en homogen marknad, dvs.fri varucirkulation.Såsom har framgått i det föregående (s.8f.) underströkstatsrådet i handelspolitiska debatt den10 att och de övriga EFTA-länderna iEES-förhandlingarna vill slå vakt om väsentliga intressen närdet gäller skydd för hälsa, miljö och säkerhet. Det gäller,fortsatte hon, t.ex. våra livsmedelsnormer, hanteringen av vissakemikalier och farliga ämnen, bilavgasreglerna, maskinsäkerhetenoch skyddet mot farliga leksaker. Hon betecknade samtidigtEG-kommissionens klargörande att den inte kommer att kräva attEFTA-länderna sänker sina miljö- och säkerhetsnormer som ettglädjande genombrott. De fortsatta förhandlingarna avser nufrågan om hur detta skall förenas med målet om en frivarumarknad utan tekniska handelshinder, fortsatte statsrådet.Hon framhöll också att EG på flera av de punkter som EFTA värnarom ser över sitt eget regelverk och förbereder en radskärpningar.