bet · GE01KU13 · 1990-10-25 00:00:00 — 1975/76:209 om fri- och rättigheteri grundlag anslöt sig det föredragande statsrådet till vadutredningen hade anfört (s. 125); därvid framhölls att det måsteses som ett klart kringgående av förbudet mot retroaktivstrafflagstiftning att ge retroaktiv verkan åt regler om sådanaadministrativa sanktioner som har trätt i stället förstraffrättsliga påföljder samt att motsvarande resonemang kanföras också i fråga om administrativa sanktioner av uppenbartrepressiv, straffliknande karaktär som införs på tidigareoreglerade områden. gjorde inte något eget uttalandepå denna punkt (KU 1975/76:56, rskr. 414).Enligt utskottets mening föreligger mot bakgrund av de angivnamotivuttalandena inte någon sådan oklarhet som ger anledning attändra bestämmelsen i 2 kap. 10 § första stycket RF. Motion K218kan därigenom anses besvarad.7. Närings- och yrkesfrihetMotionernaCarl Bildt m.fl. (m) begär i motion 1989/90:K206, yrkande 11en utredning om grundlagsskyddad näringsfrihet. Det framhållsatt näringsfriheten har inskränkts på olika sätt, t.ex. genomsärskilda bidragsbestämmelser, monopol och andra regleringar.Även om det kan behövas auktorisation för viss verksamhet ärrätten att driva näringsverksamhet av så grundläggande betydelseför ett marknadsekonomiskt samhälle att den bör skyddas särskilti grundlagen. Motsvarande synpunkter, omfattande även engrundlagsskyddad yrkesfrihet, förs fram i motion 1989/90:K208 avBengt Kindbom m.fl. (c). De konstaterar att en majoritet iriksdagen utan någon saklig prövning haravslagit sådana motionsyrkanden. Därvid har hänvisats till atten bestämmelse i regeringsformen om skydd för yrkes- ochnäringsfriheten skulle urholkas genom en rad undantagsregler.Motionärerna erinrar emellertid om att flertalet avgrundlagsbestämmelserna i fri- och rättighetskapitlet har dennatyp av hänvisning till annan lag och därför kan inte det varaett skäl att just i detta fall avstå från att pröva enförstärkning av skyddet.Kenth Skårvik m.fl. (m, fp och c) går i motion 1989/90:K222ett steg längre och begär hos regeringen ett förslag omgrundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet; någon ytterligareutredning behövs inte, utan det av författningsutredningen 1963framlagda förslaget till grundlagstext kan användas eftermindre justeringar. Även m.fl. (m) begär-- med motiveringen i motion 1989/90:L717 -- förslag omgrundlagsskydd för näringsfriheten, motion 1989/90:K243.Motion 1989/90:K255 av m.fl. (fp) -- medmotiveringen i motion 1989/90:N346 -- gäller ocksågrundlagsskydd av näringsfriheten. Den är enligt motionärernakringskuren av monopol, bidragsbestämmelser, auktorisationskravoch etableringskontroll m.m. Friheten att starta företag är ettomistligt inslag i ett marknadsekonomiskt system. Den är även enförutsättning för mångfald i näringslivet samt för utvecklingenav nya företag och nya företagsformer.Utskottets bedömningUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner omgrundlagsskydd för närings- och yrkesfriheten. Beträffandefrågans bakgrund hänvisas till betänkandet KU 1987/88:9. Senasthösten 1989 avstyrkte majoriteten yrkandena med motiveringen attytterligare erfarenheter av reformerna på fri- ochrättighetsområdet borde avvaktas innan initiativ togs tillförändringar (1989/90:KU12, s. 12). Därtill lades att svenskrätt på detta område utgår från principen att varje medborgarehar full frihet att bedriva näring och utöva yrke. Frihetenbegränsas dock i olika hänseenden, t.ex. på grund av säkerhets-,hälsovårds- och arbetarskyddsintressen. De inskränkningar sommåste göras till förmån för dessa intressen har ansetts utgöraett hinder för en grundlagsbestämmelse till skydd för närings-och yrkesfriheten. Utskottet anser även nu att man bör undvikaatt införa grundlagsbestämmelser vars värde urholkas av en radundantagsregler. Motionerna K206 yrkande 11, K208 såvitt nu är ifråga, K222, K243 och K255 avstyrks. beträffande fackliga stridsåtgärderatt avslår motion 1989/90:A14 yrkande 2,res. 1 (1 fp, v)2. beträffande minoritetsskyddatt avslår motion 1989/90:K206 yrkande 12,res. 2 (m)3. beträffande familjerättatt avslår motion 1989/90:K209,res. 3 (m)4. beträffande allemansrättatt avslår motion 1989/90:K238,res. 4 (v, mp)5. beträffande äganderätt m.m.att avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 9,1989/90:K208 såvitt nu är i fråga, 1989/90:K229 och1989/90:K621 yrkande 1,res. 5 (m, fp, c)6. beträffande beskattningsmaktens gränser m.m.att avslår motionerna 1989/90:K201, 1989/90:K205yrkande 2, 1989/90:K214 yrkande 3, 1989/90:K220 och1989/90:K621 yrkande 2,res. 6 (m, fp, c)7. beträffande straffliknande administrativa påföljderatt förklarar motion 1989/90:K218 besvarad med vadutskottet har anfört,8. beträffande närings- och yrkesfrihetatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 11,1989/90:K208 såvitt nu är i fråga, 1989/90:K222, 1989/90:K243och 1989/90:K255.res. 7 (m, fp, c)den 23 oktober 1990På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), KurtOve (), (), (),(), Hans Nyhage (m), (), TorgnyLarsson (s), (), (),(), (), Hans Leghammar (mp), UllaPettersson (s), () och (). Fackliga stridsåtgärder (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 2 avstyrks" bort haföljande lydelse:Strejkrätten är en omistlig del av vår demokrati;arbetstagarna i har haft denna rätt somsitt medel för påtryckningar mot arbetsgivaren. Den omfattasockså av flera internationella konventioner. Lagrådet yttradesig över den sedermera avvisade proposition1989/90:95 med förslag till lag om allmänt lönestopp,innefattande ett strejkförbud. Därvid noterade lagrådet(1989/90:AU24, s. 12 f.) att -- även om internationellaförpliktelser inte kunde anses hindra att den föreslagna lagengenomfördes -- det vore mycket möjligt att, särskilt på grund avlångvarigheten i det föreslagna konfliktförbudet, kritik kundekomma att riktas mot av organ inom och/ellerILO.Det vore enligt utskottets mening ett oacceptabelt ingrepp iett demokratiskt samhälle om strejkrätten utplånades. På grundhärav och mot bakgrund också av de internationella åtagandenSverige har gjort krävs det ett starkare skydd i grundlagen änför närvarande för strejkrätten. Utskottet tillstyrker därföratt, som föreslagits i motion A14 yrkande 2, hosregeringen begär ett förslag med den inriktningen. Efter mönsteri 2 kap. 12 § regeringsformen kan särskilda villkor ställas uppför inskränkningar i 2 kap. 17 § regeringsformen; en annanmöjlighet är att inskränkande lagstiftning fattas med visskvalificerad majoritet.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande fackliga stridsåtgärderatt med bifall till motion 1989/90:A14 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.2. Minoritetsskydd (mom. 2)Hans Nyhage, och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Som berörts" och slutar med "yrkande 12" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är minoritetsskyddet i den svenskaförfattningen, trots de förändringar som har genomförts under1970-talet, svagt i jämförelse med vad som gäller i många andraländer. Utskottet delar den i motion K206 yrkande 12 framfördauppfattningen att minoritetsskyddet när det gäller prövning avlagar som angår de medborgerliga fri- och rättigheterna behöverförstärkas. Frågan bör därför enligt utskottets mening utredas.Motionsyrkandet skall således tillstyrkas.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande minoritetsskyddatt med bifall till motion 1989/90:K206 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört.3. Familjerätt (mom. 3)Hans Nyhage, och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion K209" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet skulle en grundlagsfäst familjerätt ha ettsymbolvärde när det gäller att stärka såväl familjens roll isamhället som familjens ansvarstagande och familjens roll ibarnens liv. Motion K209 bör därför tillstyrkas och regeringenges i uppdrag att låta utreda denna fråga. Också dekonsekvensändringar som skulle erfordras i annan lagstiftningbör utredas. I de fall då barn riskerar att fara illagenom föräldrars vållande måste självklart avsteg göras frångrundprincipen om föräldrars rätt att bestämma om sina barnsvård och fostran. Även detta bör regleras i särskildförfattning, t.ex. i lagen (1980:621) med särskilda bestämmelserom vård av unga (LVU).dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande familjerättatt med bifall till motion 1989/90:K209 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.4. Allemansrätt (mom. 4)() och Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Allemansrätten har" och slutar med "således avstyrks" bortha följande lydelse:Den urgamla allemansrätten har enligt utskottets meningavgörande betydelse för att människor skall få möjlighet tillfriluftsliv och rekreation i naturen. Den bidrar också till attöka förståelsen för människan som en del av naturen ochdärigenom bl.a. till en god naturvård. Någon motsvarighet tillallemansrätten finns i regel inte i andra länder.Samhällsutvecklingen, förändringar i markanvändningen samt denökande konkurrensen om mark och naturtillgångar gör emellertidatt allemansrätten inte heller i vårt land längre alltid kanbetraktas som självklar. Den befogenhet som finns att påallemansrättslig grund vistas i naturen är enligt utskottetsmening av så grundläggande betydelse att den nu bör skyddas iregeringsformens fri- och rättighetskapitel. Utskottettillstyrker därför motion K238.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande allemansrättatt med bifall till motion 1989/90:K238 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.5. Äganderätt m.m. (mom. 5)(), (), Hans Nyhage (m),(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet har" och på s. 10 slutar med "yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening har utvecklingen under de senasteåren tydligt visat på behovet av ett förstärkt skydd föregendomsrätten i grundlagen.Frågan om hur skyddet för äganderätten skall stärkas hängersjälvfallet samman med hur denna rätt skall definieras. Denjuridiska innebörden är inte helt klar. Det finns inte i svensklagstiftning över huvud taget några bestämmelser om vadäganderätten egentligen är. Det betyder dock inte attäganderätten skulle sakna rättslig innebörd.De oklarheter som råder vad gäller skyddet aväganderätten i regeringsformen bör undanröjas. Där bör infogasett positivt erkännande av äganderätten. Det bör också klarareredovisas vilka inskränkningar i äganderätten som får ske ivanlig lag.På grund av det anförda tillstyrker utskottet, med anledningav motion K229 och i enlighet med motionerna K206 yrkande 9,K208 såvitt nu är i fråga och K621 yrkande 1, att en utredningklarlägger hur äganderättens ställning kan stärkas iregeringsformen.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande äganderätt m.m.att med anledning av motion 1989/90:K229 och medbifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande 9, 1989/90:K208såvitt nu är i fråga och 1989/90:K621 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet har anfört.6. Beskattningsmaktens gränser m.m. (mom. 6)(), (), Hans Nyhage (m),(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottets majoritet" och slutar med "yrkande 2avstyrks" bort ha följande lydelse:Den möjlighet som finns att genom skatt inskränka äganderättenhar vållat och vållar stora problem. Anledningen till detta ärdels svårigheten att definiera vad en skatt är och att angebeskattningsmaktens gränser, dels osäkerheten om vad som ärtillåtna undantag från förbudet mot retroaktiv lagstiftning ifråga om skatt och statlig avgift. Mot denna bakgrund bör enutredning tillsättas med uppgift att belysa dessafrågeställningar och lämna förslag om ändringar i grundlagen.Motionerna K201, K205 yrkande 2, K214 yrkande 3, K220 och K621yrkande 2 tillstyrks.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande beskattningsmaktens gränser m.m.att med bifall till motionerna 1989/90:K201,1989/90:K205 yrkande 2, 1989/90:K214 yrkande 3, 1989/90:K220och 1989/90:K621 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört.7. Närings- och yrkesfrihet (mom. 8)(), (), Hans Nyhage (m),(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet har" och slutar med "K255 avstyrks"bort ha följande lydelse:Rätten att driva näring och att utöva sitt yrke är omistligainslag i ett marknadsekonomiskt system. Enligt utskottets meningbör därför närings- och yrkesfriheten komma till uttryck iregeringsformens fri- och rättighetskapitel. Denna grundläggandeuppfattning står inte i motsättning till att vissa krav måstekunna ställas på näringsidkare för att t.ex. miljö- ocharbetarskyddsintressen skall tillgodoses. Mot bakgrund av vadsom här har sagts bör därför en utredning kartlägga i vilkaavseenden dessa friheter kan ges ett skydd i grundlagen.Utskottet tillstyrker därför så till vida motionerna K206yrkande 11, K208 såvitt nu är i fråga, K222, K243 och K255.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande närings- och yrkesfrihetatt med anledning av motionerna 1989/90:K222,1989/90:K243 och 1989/90:K255 samt med bifall till motionerna1989/90:K206 yrkande 11 och 1989/90:K208 såvitt nu är i frågasom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört.