bet · GE01JoU8 · 1990-10-23 00:00:00 — Planen skall innehålla 1. förbud och krav påförsiktighetsmått samt tillståndsplikt inom olika verksamheter,naturområden, naturtyper samt delar av kommunen, 2. förslag omaktiva naturvårdsåtgärder som behövs till skydd för hotadearter. En ekonomisk kalkyl skall upprättas med anledning avförslaget. I kalkylen skall bl.a. ingå kostnader för ersättningtill markägare för förbud och krav på försiktighetsmått. Olikaambitionsnivåer skall anges vad gäller förslag om aktivanaturvårdsåtgärder. Kostnader som uppkommer på grund av statligakrav i lag och föreskrifter skall täckas av staten, medankommunala tilläggskrav skall betalas av kommunen. Staten ärskyldig att täcka kostnader för de aktiva naturvårdsåtgärder somkrävs för att skydda arter som tillhör hotkategori 1.Naturvårdsplan skall fungera som beslutsunderlag förtillståndsgivning enligt 2 kap. 8§. Planen skall vara klarför fastställande senast den 1 januari 1994.Den kommunala naturvårdsplanen skall utformas så att lagensintentioner uppfylls inom kommunen. Vid utarbetandet harkommunerna god vägledning av den egna inventeringen och avstatens naturvårdsverks handlings- och åtgärdsprogram.Lagen är uppbyggd så att varje kommun har möjlighet att gålängre än vad lagens minimikrav anger. I naturvårdsplanen tarkommunen ställning till den egna ambitionsnivån när det gällernaturvården. Under arbetet med planen är det viktigt attkommunen stimulerar en debatt om ambitionsnivå och utformning avnaturvården inom kommunen.Givetvis måste det göras en ekonomisk avvägning mot andrakommunala intressen när kommunen fattar beslut om ambitionsnivå.Det går naturligtvis att lägga sig på en mängd olikaambitionsnivåer beroende på hur stora områden man vill skyddaoch hur många aktiva naturvårdsåtgärder, t.ex. ikulturlandskapet, som man vill satsa på. Det är därför viktigtatt de beräknade kostnaderna vad gäller ersättning tillmarkägare och de aktiva naturvårdsinsatserna redovisas. Deträcker inte med att kostnaderna för en ambitionsnivå tas fram,eftersom kommunfullmäktige då skulle få fatta sitt beslut på ettalltför bristfälligt beslutsunderlag.De kostnader som uppkommer för att klara lagens miniminivåskall betalas av staten och kommunala tilläggskrav av kommunen.Detta hindrar naturligvis inte att i sitt budgetarbeteväljer att lägga sig på en högre nivå t.ex. vad gäller aktivanaturvårdsåtgärder i kulturlandskapet än vad lagen föreskriver.10 a §Det åligger markägare eller nyttjanderättshavare attta del av vad som i kommuns gällande naturvårdsplan harbetydelse för honom.Det är viktigt för lagens genomförande att naturvårdsplanernasprids till berörda markägare. Kommun skall skicka utnaturvårdsplan till berörd markägare eller på annat lämpligtsätt sprida planen. Planen skall finnas tillgänglig på bibliotekeller annan lämplig offentlig lokal. Bevisbördan är omvänd, dvs.markägaren måste vid ett eventuellt åtal kunna styrka att haninte brutit mot gällande naturvårdsplan.11 §När förslag till naturvårdsplan upprättats skallförslaget ställas ut för offentlig granskning under fyra veckor.I samband med naturvårdsplanens utställande skall kungörelse omoffentligt granskningssammanträde anslås på kommunensanslagstavla och införas i ortstidning. Under granskningstidenskall kommunen samråda med och andra berördakommuner. Samrådet syftar till ett utbyte av information ochsynpunkter. Resultatet av samrådet och förslag med anledning avde synpunkter som har framförts skall redovisas i ensamrådsredogörelse. Vill annan än ovan nämnda myndigheterlämna synpunkter på naturvårdsplanen skall detta görasskriftligen under granskningstiden.När naturvårdsplanen upprättats och ställts ut för offentliggranskning skall kommun samråda med och annanberörd kommun. Samrådet syftar till att förebygga eventuellakonflikter och samordna regionala naturvårdsintressen. Kommunbör ta kontakt med de markägare som påtagligt berörs avförslaget samt med lokala naturskyddsföreningar ochmiljögrupper. Ett viktigt syfte med den offentliga granskningenär att ta till vara lokal kompetens som finns hosnaturintresserade människor och föreningar.12 §Då återstår av granskningstiden skall ettoffentligt granskningssammanträde hållas med allmänhet ochberörda myndigheter.Syftet med det offentliga granskningssammanträdet är attkommunen skall få svara för den upprättade naturvårdsplanen. Detär troligt att det offentliga granskningssammanträdet bidrartill att lägga ambitionsnivån högt i naturvårdsplanen på grundav allmänhetens stora miljöintresse. Allmänheten får komma medsynpunkter och dessutom förbättrar de offentligagranskningssammanträdena demokratin. Information, insyn ochoffentlig debatt utgör nödvändiga delar i ett demokratisktsamhällssystem.13 §Naturvårdsplanen antas av kommunfullmäktige.Naturvårdsplan fastställs av . kan vid fastställande av naturvårdsplanförordna att visst naturområde, tillhörande naturtyp vilkenomfattas av 2kap. 2 eller 3§, inte skall omfattas avförbudet i nämnda paragrafer om det är uppenbart att områdetsaknar väsentlig betydelse för djur- eller växtarter iartdatabanken.Första stycketDet förutsätts att naturvårdsplan antas av kommunfullmäktigeeftersom planen bl.a. innehåller förslag om aktivanaturvårdsåtgärder, vilket innebär kostnader för kommunen i defall åtgärderna inte erfordras till skydd för arter som tillhörhotkategori 1.Andra stycketGenom att skall fastställanaturvårdsplanen har verket möjlighet att kontrollera attsamtliga kommuner uppfyllt lagens krav. kontrollera att kommunerna beaktat av naturvårdsverketupprättade åtgärds- och handlingsprogram. Uppfyllernaturvårdsplanen inte lagens krav får den inte fastställas.Statens naturvårdsverk kan då antingen skicka tillbaka planentill kommun för komplettering eller välja att själv ändra planenpå kommuns bekostnad. I och med att harfastställt naturvårdsplan får planen rättsverkan, dvs. den blirbindande och styrande för framtida beslut. Tillståndsmyndighethar ingen möjlighet att frångå planen och ge tillstånd tillexploatering av ett i planen skyddat område.Tredje stycketDet kan finnas områden som faller inom definitionernas ramarmen som ändå saknar väsentlig betydelse för djur- ellerväxtarter i artdatabanken. För dessa områden ges statensnaturvårdsverk möjlighet att vid fastställande av naturvårdsplanförordna att område inte skall omfattas av förbudet i nämndaparagrafer.14 §Om upprättat förslag inte överensstämmer med statensnaturvårdsverks handlings- och åtgärdsprogram eller intefärdigsställts inom den i 10§ angivna tidsramen får statensnaturvårdsverk upprätta en naturvårdsplan för kommun på kommunsbekostnad.Paragrafen utgör en säkerhetsventil för de fall där kommunmisslyckats med att upprätta naturvårdsplan.15 §De i 21 a § skogsvårdslagen obligatoriskaskogsbruksplanerna skall anpassas i överensstämmelse med de avkommunfullmäktige antagna naturvårdsplanerna.Den naturvårdshänsyn som skall tas enligt skogsvårdslagen ärinte verkningsfull. En koppling skall därför göras mellanskogsbruksplanerna och de av kommun upprättadenaturvårdsplanerna.4. Ersättningsregler1 §Om föreskrifter enligt denna lag medför att annarslaglig pågående markanvändning försvåras avsevärt ärfastighetsägaren eller innehavaren av särskild rätt tillfastigheten berättigad till ersättning för den skada dehärigenom lider.Endast åtgärder som avsevärt försvårar pågående markanvändningär ersättningsgilla. Kompensation utgår inte om ägare ellerinnehavare av särskild rätt till fastigheten förlorarmöjligheten att utnyttja marken på annat sätt äntidigare. Beträffande innebörden av begreppet pågåendemarkanvändning hänvisas till 3 kapitlets allmänmotivering.2 §Medför föreskrift enligt denna lag att synnerligt menuppkommer vid användningen av brukningsenheten, kan ägarenfordra att fastigheten inlöses.Bedömning huruvida föreskrift medför synnerligt men vidanvändningen av brukningsenheten avgörs i det enskilda fallet.Begreppet synnerligt men skall tolkas restriktivt. Inlösen skallkunna ske om intrånget i den faktiska markanvändningen är såbetydande att fastigheten blir onyttig för ägaren. Ett exempelkan vara om skogsägare tvingas begränsa sitt skogsbruk på störredelen av brukningsenheten så att han kan livnära sigpå inkomsterna från sitt skogsbruk.Begreppet "brukningsenhet" har behandlats i allmänmotiveringentill 4. Ersättningsregler.3 §Har hinder uppstått till följd av att kommun inaturvårdsplan beslutat skydda särskilt område utöver vad somkrävs enligt denna lag skall ersättning härför betalas av kommuni de fall rätt till ersättning föreligger enligt denna lag.Lagen bygger på principen att vissa minimikrav ställs upp ilagtexten. Utöver dessa minimikrav har kommun rätt att inaturvårdsplan gå längre och föreskriva ytterligare krav för attexempelvis skydda en viss biotop. En kommun i norra upptäcker ett bestånd av som anses skyddsvärd.Hassel är ingen hotad art utan är vanligt förekommande i södraSverige och får därigenom inget direkt skydd genom lagen. Kommunhar däremot möjlighet att med hjälp av naturvårdsplan skydda detför den norrländska kommunen ovanliga hasselbeståndet. I ettsådant fall skall ersättning betalas av kommun och inte avstaten.4 §I fråga om rätt till ersättning och inlösen skallexpropriationslagen (1972:719) gälla i tillämpliga delar närinte annat bestämts genom denna lag. Se expropriationslagensregler!5. Tillsyns-, besvärs- och påföljdsregler1 §Statens naturvårdsverk, länsstyrelserna samt miljö- ochhälsoskyddsnämnderna utövar tillsynen enligt denna lag.Statens naturvårdsverk är central tillsynsmyndighet. skall för de fall verket medgivit undantag frånförbudet i 2 kap. 4§ se till att utplanteringen sker inomlagens ramar samt att meddelade föreskrifter följs.Länsstyrelsen utövar tillsynen över tillståndspliktiga åtgärdersom avses i 2 kap. 8 och 9§§. Miljö- och hälsoskyddsnämndenutövar i övrigt tillsyn över de områden som täcks av kommunsnaturvårdsplan.Statens naturvårdsverk kan med stor restriktivitet meddelaundantag från utplanteringsförbudet i 2 kap. 4§. För de fallundantag medges skall även efter det attundantag medgivits se till att inga ekologiska risker uppstårvid utplantering. skall även se till attde tillämpningsföreskrifter som meddelats i samband medundantaget i 2 kap. 4§ följs.Har givit tillstånd till ingrepp i en naturtypsom omfattas av tillståndsplikt skall se till attingreppen utförs på godkänt sätt, dvs. att den som utföringreppet rättar sig efter de föreskrifter samt de generellakrav på försiktighetsmått som uppställts avtillståndsmyndigheten.Miljö- och hälsoskyddsnämnd ansvarar med undantag för vad somgäller enligt första och andra styckena för tillsynen över deområden som täcks av kommuns naturvårdsplan. Detta är naturligteftersom miljö- och hälsoskyddsnämnderna är bäst insatta i dekommunala naturvårdsplanerna samt även ansvarar för revideringav dessa.2 §Om tillstånd inte har givits enligt denna lag fårtillsynsmyndighet meddela föreläggande om sådanaförsiktighetsmått eller förbud som behövs för att lagen ellerföreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag skallefterlevas. Tillståndsbeslut enligt denna lag hindrar inte entillsynsmyndighet från att meddela sådana brådskandeföreskrifter som är nödvändiga till följd av särskildaomständigheter. Om en tillståndshavare åsidosätter villkor somangivits i tillståndsbeslutet får en tillståndsmyndighetförelägga honom att vidta rättelse. I beslut om föreläggandeenligt denna paragraf får en tillsynsmyndighet sätta ut vite.Paragrafen har sin motsvarighet i 40 § ML. Paragrafen gör detmöjligt för tillsynsmyndighet att direkt på grund av lagensbestämmelser meddela föreläggande om försiktighetsmått ellerförbud.3 §För att utöva tillsyn enligt denna lag samt för attkunna utföra naturvårdsinventering har tillsynsmyndighet rättatt vinna tillträde till område som innehas av fysisk ellerjuridisk person.Lagen förutsätter att tillsynsmyndighet har möjlighet attutöva tillsyn samt utföra inventering även inom område som ägsav fysiska eller juridiska personer.4 §Den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. bryter mot2 kap. 1 §, 2. bryter mot 2 kap. andra stycket 2 och 4§§,3. bryter mot 2kap. 5, 6 eller 7§, 4. bryter mot förbudeller föreskrift som meddelats med stöd av 2kap. 3 § och 4 §andra stycket, 8 § andra och tredje styckena eller 11§, 5.underlåter att ansöka om tillstånd enligt 2kap. 8 eller 9§,6. i strid med ett tillståndsbeslut vidtar åtgärd som kanmedföra förändring av naturtypens säregna karaktär, döms tillböter eller fängelse i högst . Om ett vitesföreläggandehar överträtts döms inte till ansvar enligt första stycket förgärning som omfattas av föreläggandet. Till ansvar enligtförsta stycket döms inte om ansvar för gärningen kan ådömasenligt brottsbalken.Första stycket 1p. straffbelägger brott mot den allmänahänsynsregeln. 2 p. straffbelägger brott mot förbudsregler vadgäller det absoluta skyddet för vissa naturtyper samt förbudetatt utplantera främmande arter. 3 p. straffbelägger brott motlokaliseringsbestämmelsen samt brott mot dämpningsregeln. 4 p.avser fall då särskilda föreskrifter och krav om att vidtaförsiktighetsmått har meddelats och inte följts. 5 p.straffbelägger underlåtenhet att ansöka om tillstånd i de falllagen föreskriver tillståndsplikt.6 p. avser fall då tillståndsansökan avslagits och åtgärdvidtagits i strid med tillståndsbeslutet.5 §Den som gjort sig skyldig till gärning som sägs i 1§kan förpliktas att ersätta den skada som föranleds därav.Bestämmelsen har sin motsvarighet i 38§ NVL. För motiveringhänvisas till naturvårdslagens förarbeten.6 §Tingsrätten får meddela handräckning så att rättelsesker när någon vidtar åtgärd som strider mot denna lag eller motnågon föreskrift eller något beslut som har meddelats med stödav lagen.Ansökan om handräckning skall handläggas enligt reglerna ihandräckningslagen. Tingsrätten skall självständigt pröva om delagliga förutsättningarna för beviljande av handräckning äruppfyllda.7 §Beslut som meddelats av ellerlänsstyrelse överklagas till regeringen genom besvär. Beslutsom meddelats av miljö- och hälsoskyddsnämnd överklagas tilllänsstyrelse. Kommunfullmäktiges beslut att antanaturvårdsplan överklagas genom kommunalbesvär.Beslut som meddelats av ellerlänsstyrelse kan överklagas till regeringen genomförvaltningsbesvär. Såväl beslutets laglighet som lämplighet fårprövas.Beslut som meddelats av miljö- och hälsoskyddsnämnd överklagastill genom förvaltningsbesvär.Rätt att överklaga kommunfullmäktiges beslut har varjekommunmedlem. Besvärsgrunderna avser vid kommunalbesvärbeslutets laglighet. Prövning av kommunalbesvär sker iförvaltningsdomstol och besvärsinstansen får inte göra ändringari beslutet utan endast upphäva det i de fall besvären bifalls.6. Nödvändig översyn av annan lagstiftningLagen är tänkt att fungera parallellt med övrig lagstiftning.Som lagförslaget ser ut kommer det att kräva en radföljdändringar i andra lagar. Ett problem med dagenslagstiftning på miljöområdet är att lagarna vuxit upp under enlång period och har olika syften. Miljöaspekterna väger oftainte speciellt tungt. I stället är det exploateringsintressenasom får den avgörande betydelsen. Ett nytt synsätt krävs där mansätter miljöaspekterna i första rummet. Denna syn överensstämmermed Brundtlandrapportens rekommendationer om juridiskaförändringar i den nationella lagstiftningen samt översyn avsådana program som kan förorsaka utarmning av arternas miljöer.Grunden för rekommendationen är att "nationell ochinternationell lagstiftning snabbt håller på att bli efterallteftersom takten i och omfattningen av påverkan på denekologiska grunden ökar. "24 Lagstiftningen måste utgå frånnaturens förutsättningar.KvalitetsnormerDet allvarligaste hotet för djur och växter är deförändringar som sker av arternas biotoper. Luft och vattenförorenas som jord- och skogsbrukets rationalisering,vägbyggnationer m.m. medför ändrade förutsättningar för djur-och växtarter.Om vi skall kunna stoppa utarmningen av flora och fauna är detnödvändigt att införa bestämmelser som anger kvalitetsnormer förluft och vatten. Dessa normer skall utgå från vad naturen tål.Kvalitetsnormerna måste vara bindande och skall fungera som etttak för hur dålig luft- och vattenkvaliteten som sämst får vara.Regler om kvalitetsnormer kan införas i miljöskyddslagen ochkombineras med MLs dämpningsregler. För att systemet skallfungera är det nödvändigt att MLs tillämpningsområde äveninnefattar rörliga källor.Naturresurslagen och plan- och bygglagenNRL är så verkningslös och diffus att den helt enkelt böravskaffas. De bestämmelser i som innehåller någon substans,t.ex. det kommunala vetot, bör överföras till PBL. För attunderlätta planering och göra lagstiftningen totalt sett mersamordnad bör all planlagstiftning i så stor utsträckning sommöjligt samlas i en lag. Till PBL kan också föras det skydd förvissa naturområden som finns i NRL som skyddetges en mer konsekvent utformning.NaturvårdslagenSträngare regler för verksamhet inom NVLs olika skyddsområdenblir nödvändigt. Exempelvis måste kommunens möjlighet att gedispens till ingrepp inom strandskyddat område tas bort.Grunderna för NVLs ersättningsbestämmelser måste ändras.Beräkningsunderlaget kan inte längre vara "berörd del" avfastigheten utan skall i stället utgöras av helabrukningsenheten.SkogsvårdslagenSkogsvårdslagens regler måste ses över. Lagen ärproduktionsinriktad och har mycket svaga hänsynsregler som måsteskärpas. Straffansvar vid bristande naturvårdshänsyn måste följadirekt på grund av lagen och inte vara beroende av omskogsvårdsstyrelsen meddelat föreläggande eller ej.Kalhyggesbruk är den enda tillåtna avverkningsformen enligtlagen. En markägare som inte vill avverka har ingen möjlighetatt låta bli. Av naturvårdshänsyn bör en markägare ha rätt attavstå från avverkning i de fall en värdefull biotop skallskyddas.21 a§ SkvL måste kompletteras med ett stycke som talar omatt skogsbruksplan skall upprättas i enlighet med befintlignaturvårdsplan. upprättade skogsbruksplaner skallrevideras så att de överensstämmer med naturvårdsplan.JaktlagenJaktlagen måste kompletteras med regel som förbjuder handelmed hotade djurarter. Liknande regel beträffande växtarter kaninföras i naturvårdslagen. Jaktförordningen bör ses över så attdess 28§ inte kan innebära onödig jakt på rovdjur.BeslutsunderlagsreglerEn stor brist i dagens system är avsaknaden av heltäckandebeslutsunderlag. Det är inte ovanligt att en verksamhet fallerunder flera olika miljölagars tillämpningsområde somflera myndigheter är inblandade vid tillståndsprövning ochtillsyn av verksamheten.De olika lagarna har skilda kravregler. Vad som behöverutredas innan tillstånd till en verksamhet ges beror på den lagsom tillämpas. Det är kravreglerna i de olika lagarna sombegränsar och styr vad beslutsunderlaget skall innehålla. "Artlagen" förutsätter att regler om beslutsunderlag införs.Dessa regler kan antingen införas i en egen lag eller genom attbeslutsunderlagsregler införs i plan- och bygglagen.National Environmental Policy Act (NEPA) utgör ett exempelfrån amerikansk lagstiftning där man samlat regler ombeslutsunderlag25 i en övergripande lag.Miljöeffektbeskrivningar skall utarbetas för verksamheter ochprojekt som kan medföra betydande effekter på miljön. Enförutsättning för att lagen skall vara tillämplig är attverksamheten eller projektet beslutas av en federal myndighet,berör områden som ägs av staten eller erhåller federala bidrageller lån.Konsekvensanalyser kan utföras både på programnivå och påprojektnivå.26 Ett exempel på miljökonsekvensanalys påprogramnivå kan vara då en politisk församling beslutar omförändring av energipolitiken, t.ex. utökad användning av visstenergislag. Konsekvensanalysen skall i ett sådant fall redogöraför miljöeffekterna av den föreslagna förändringen. Den skallvisa miljöeffekterna om alternativa åtgärder genomförs för attuppnå samma syfte, dvs. att klara energiförsörjningen. Den skalldessutom visa vad effekterna blir om läget förblir oförändrat,det s.k. nollalternativet.Sedan konsekvensanalysen upprättats skall berörda myndigheter,organisationer och enskilda ha möjlighet att lämna sinasynpunkter på analysen. Denna granskningsfunktion är en mycketviktig del i beslutsunderlagsprocessen eftersom den kan hjälpatill att reda ut eventuella oklarheter ochmeningsskiljaktigheter. Myndigheter, organisationer och enskildakan ställa krav på ytterligare utredning.Exemplet ovan visar att vissa kriterier måste vara uppfylldaför att miljökonsekvensanalysen skall fungera som ett fullgottbeslutsunderlag.När det gäller att bevara hotade arter är det nödvändigt attinföra regler om beslutsunderlag. Konsekvensanalyser måsteupprättas när politiska församlingar och förvaltningsmyndigheterfattar beslut beträffande energi, trafik, byggnation samtareella näringar då dessa beslut kan medföra påverkan på hotadedjur- eller växtarter. En konsekvensanalys skall för dessa fallinnehålla:1. en beskrivning av projektet och dess syfte,2. effekter på hotade arter och deras biotoper på lång och påkort sikt till följd av det planerade projektet,3. beskrivning av alternativa lösningar för att uppnå sammasyfte som det planerade projektet,4. effekter på hotade arter och deras biotoper till följd avde alternativa lösningarna,5. redogörelse för vilket alternativ som ger störsthandlingsfrihet för framtiden,6. "status quo",7. motivering till valt alternativ. Brundtlandrapportenpoängterar särskilt att de val som måste göras för att uppnå enhållbar utveckling kommer att vara beroende av ett brett stödoch medverkan från informerad allmänhet och organisationer. Irapporten föreslås att enskildas och organisationers rättigheteratt delta i utvecklingsplanering och beslutsfattande börutvidgas.27ExpropriationslagenExpropriationslagen medger expropriation "för att bevaraområde som nationalpark, naturreservat eller naturminne ellerför att annars tillgodose väsentligt behov av mark elleranläggning för idrott eller friluftsliv, om marken elleranläggningen är avsedd att hållas tillgänglig förallmänheten".28Lagtexten uttrycker klart för vilka ändamål expropriationmedges. För att "artlagen" skall kunna genomföras förutsätts enändring i 2kap. Paragrafen utvidgas så att denäven medger expropriation av biotop som är av betydelse förhotad djur- eller växtart.Internationella överenskommelserSverige har undertecknat en lång rad internationellaöverenskommelser på natur- och miljövårdens områden. En av dessaär (SÖ 1983:30) vars mål är att skydda vildadjur och växter samt deras naturliga miljö. Sedan konventionenratificerades av har inte någon ytterligareåtgärd vidtagits för att konventionens mål skall få bindandenationell verkan. I har vi regler om fredning ochfridlysning av hotade arter. Vi har regler som gör det möjligtatt avsätta områden till nationalpark och naturreservat. Däremotsaknas ett fullgott biotopskydd. Ett exempel på detta utgörmotorvägsbygget i där det inte fanns något rättsligtinstrument för att skydda den hotade flodpärlmusslans biotop.Genom undertecknande av våtmarkskonventionen (SÖ 1975:76) harSverige förbundit sig att skydda vissa våtmarksområden. Ettområde som skyddas på detta sätt är --iVellinge kommun i . Området är känt som Höllviken.Tillstånd har givits till omläggning av väg100 som kommer attgå rakt igenom det skyddade våtmarksområdet. Detta ärytterligare ett exempel på att en av undertecknadkonvention inte tycks vara någon garanti för skydd av visstområde.Vid interpellationssvar29 angående fråga om domstolarnashantering av exploatering i våtmarksområdet uttalademiljö- och energiministern: "Domstolarna skall självfallet tahänsyn till internationella konventioner. De kan inte hellerskylla ifrån sig utan är skyldiga att självständigt prövafrågan." Förtydliganden i lag krävs som klart redogör för vilkaprinciper som skall gälla.För att skall kunna leva upp till sitt internationellaansvar krävs, med anledning av ovan nämnda förhållanden,lagstiftning i anslutning till samtliga miljövårds- ochnaturvårdskonventioner där är part.TillsynDagens tillsynssystem fungerar mycket dåligt inom natur- ochmiljövården.