bet · GE01JoU5 · 1990-10-09 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett sextiotalmotionsyrkanden från föregående om livsmedelskontroll.Motionerna om importkontroll av livsmedel har därvid blivitföremål för en fördjupad behandling. Övriga motioner behandlaspå ett förenklat sätt.Utskottet avstyrker motionskraven om importförbud förlivsmedel som producerats med i otillåtna metoder bl.a.på den grunden att ensidiga handelspolitiska åtgärder frånSveriges sida inte bedöms som någon realistisk eller framkomligväg i det internationella samarbetet på livsmedelskontrollensområde. De strider dessutom mot åtaganden inom ramenför GATT-samarbetet. I motiveringen redovisas relativt utförligtvissa bakgrundsuppgifter om importkontrollen, reglerna föranvändning av bekämpningsmedel, aktuella bestämmelser omhandelshinder i m.m. Vidare görs en analys av dedefinitionsproblem som måste lösas vid en sådan jämförelsemellan svenska och utländska produktionsmetoder som förutsätts imotionerna.Till betänkandet fogas 4 reservationer och 4 särskildayttranden. 1989/90:Jo224 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot import av trädgårdsproduktersom odlats på ett i ej tillåtet sätt.1989/90:Jo246 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att livsmedel som producerats på ett iSverige förbjudet sätt ej skall få importeras.1989/90:Jo266 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbud mot import av livsmedel somproducerats på ett i förbjudet sätt.1989/90:Jo267 av m.fl. (vpk) vari yrkas12. att beslutar att samma krav skall gälla förimporterade som för inhemska livsmedel i enlighet med vad som imotionen anförs,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll vid internationellaförhandlingar angående livsmedelskvalitet.1989/90:Jo270 av m.fl. (vpk) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samma kvalitativa krav skall gällaför importerade som för inhemska livsmedel,14. att hos regeringen begär förslag om märkning avoförpackade livsmedel med ursprungsland.1989/90:Jo424 av m.fl. (vpk) vari yrkas1. att hos regeringen begär att livsmedelsverketverkställer en noggrann utredning av våra fiskprodukters status.1989/90:Jo425 av m.fl. (mp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på att det sker en översyn isyfte att skärpa gränsvärdena för miljö- eller hälsofarligaämnen i konsumtionsfisk.1989/90:Jo501 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skydd för råvattentäkter,2. att hos regeringen begär en översyn avlagstiftning, myndighetsorganisation och beredskap beträffandefarliga transporter och elavbrott som kan drabbadricksvattenförsörjningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kompletteringar avdricksvattenkungörelsen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidrag för att höja vattenkvaliteteni enskilda brunnar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kontrollen av de kommunalavattenledningarna.1989/90:Jo503 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i livsmedelsverkets förordning om dricksvatten attförordningen blir tillämplig på varmvatten,2. att som sin mening ger regeringen till känna attmiljö- och hälsoskyddsnämnderna skall återuppta den rutinmässigarapporteringen till av analysresultat avdricksvattnet i kommunen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grundvattenkontrollnät,4. att hos regeringen begär sådan lagändring attkvalitetsnormer för dricksvatten införs i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om alternativa metoder i reningsverkensberedningsprocess,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om alternativ till vattentoaletten vidrenoveringen av landets vattendistributionssystem,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kemikalietransporter nära vattentäkter ochom distributionsledningarnas sträckning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beredskap vid vattenbrist,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om asbestcementrör och annat material ivattenledningssystemet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kalkning av försurade brunnar.1989/90:Jo504 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av märkning av tillsatser i vin påvinförpackningarna.1989/90:Jo505 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom skall verka för ett vidgat kvalitetsbegrepp ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attlivsmedelslagens tillämpningsområde ändras så att ävenmiljöhänsyn beaktas i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna attsubstitutionsprincipen skall införas i livsmedelslagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna attde smak- och färgämnen som är förbjudna i något annat land ocksåskall förbjudas i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna attlivsmedelsverket får i uppdrag att utarbeta förslag för hurlivsmedelskontrollen kan vidgas till att gälla ävenprimärproduktionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna attbegreppet berikning inte skall få användas då en tillsatsanvänds som ersättning för något som produkten förlorat vidberedningen av produkten,7. att som sin mening ger regeringen till känna attlivsmedel skall märkas med vilka bekämpningsmedel som använts iproduktionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna attfärska grönsaker, rotsaker och frukt skall märkas medskördedatum,9. att som sin mening ger regeringen till känna attägg, smör och bröd bör märkas med produktionsdatum,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt livsmedelsverket tar initiativ tillpositiv märkning av animalieprodukter som framtagits undermycket djurvänliga förhållanden, i enlighet med vad som anförtsi motionen,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt användningen av naturfrämmande konserveringsmedel upphörinom ,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de ideella konsumentrörelserna ges plats i livsmedelsverketsstyrelse.1989/90:Jo512 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att samma krav skall ställas påimporterade livsmedel som på de inhemskt producerade livsmedlen,2. att beslutar att märkning med det verkligaursprungslandet skall anges på förpackningen eller föroförpackade livsmedel på skylt eller anslag i anslutning tillvarans exponering,3. att beslutar att ursprungsland skall anges förden största ingående råvarumängden i en livsmedelsprodukt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utbildning inom parti- ochdetaljhandel i den "nya" gymnasieskolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om årlig utbildning av butikspersonal ilivsmedelsbutiker.1989/90:Jo513 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om sådanändring av livsmedelslagen att från ocksålivsmedel som säljs oförpackade omfattas av kravet på märkningmed ursprungsland,2. att hos regeringen begär förslag om sådanändring i livsmedelslagen att från ävenlösviktsförsäljning av frukt och grönsaker omfattas av krav påmärkning med ursprungsland.1989/90:Jo516 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utarbetande av strategi och forskning kringvårt dricksvatten.1989/90:Jo524 av () vari yrkas att hosregeringen begär åtgärder i syfte att åstadkommacampylobacterfri kyckling i vårt land.1989/90:Jo525 av m.fl. (vpk) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag i syfte attförbjuda användning av aluminiumsulfat samt användandet avaluminium som vattenkemikalie,3. att hos regeringen begär förslag till förbud förutsläpp av hälso- och miljöfarliga ämnen till recipient somsamtidigt är råvattentäkt,4. att hos regeringen begär förslag till översynoch skärpta regler för äldre anläggningars utsläpp,5. att hos regeringen begär förslag om en 20-årigavvecklingsplan för halogenering av dricksvatten,6. att hos regeringen begär förslag till etthandlingsprogram för att få bort bekämpningsmedelsrester urdricksvatten,7. att uppdrar åt regeringen att ta framgränsvärden för radon i dricksvatten.1989/90:Jo529 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrestsubstanser från i förbjudna ämnen vid import.1989/90:Jo531 av och (vpk) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de mindre slakterierna.1989/90:Jo538 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att åtgärder bör vidtas för att återintroducera gamlaenergisnåla och hälsosamma metoder för livsmedelskonservering iSverige.1989/90:Jo829 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att ger regeringen till känna att gränsvärdetför kvicksilver i fisk skärps i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen i uppdrag attse till att en övergripande kartläggning av metaller, cesium ochdioxin i fisk sker i ,5. att hos regeringen begär att livsmedelsverketfår i uppdrag att utöka kontrollen av och upprätta gränsvärdenför gifter i fisk.1989/90:Jo880 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om länsveterinärers ställning. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande ett sextiotalmotionsyrkanden från allmänna motionstiden omlivsmedelskontroll m.m.På grund av en ständigt ökande arbetsbelastning har utskottetbeslutat att fristående motioner i princip skall sakbehandlashögst en gång under varje valperiod. Det innebär att vissamotionsgrupper och ämnesområden skall kunna behandlas på ettförenklat sätt inom ramen för t.ex. en treårsperiod. Samtidigtinnebär beslutet att varje ämnesområde skall kunna bli föremålför en fördjupad hantering inom en treårsperiod.I enlighet med utskottets principbeslut om behandlingen avfristående motioner har utskottet gjort en fördjupad behandlingav de motioner som gäller importkontroll av livsmedel medavseende på produktionsmetoder m.m. Övriga motioner föreslåslämnade utan vidare åtgärd med hänvisning bl.a. till attfrågorna blev föremål för en grundlig behandling i samband medberedningen av proposition 1988/89:68 om livsmedelskontrollen(1988/89:JoU14).ImportkontrollenMotionernaHuvuddelen av motionerna går ut på att bör beslutaom importförbud för trädgårdsprodukter och andra livsmedel somproducerats med metoder som ej är tillåtna i (Jo224yrkande 1, Jo246 yrkande 5, Jo266 yrkande 2, Jo267 yrkande 12och Jo512 yrkande 1). I motiveringen hänvisas bl.a. till svenskabestämmelser om användning av kemiska medel, medicinskapreparat, hormoner, djurskydd, livsmedelskvalitet ochmiljöhänsyn. I motion Jo224 (c) avser yrkandet i första handträdgårdsprodukter som behandlats med medel som vi i ejtillåtit registrering av. Motion Jo246 (c) är mer vittsyftandeoch nämner bl.a. "metoder som är oetiska eller direkt skadligaför konsumenterna". Livsmedel som producerats "på ett i Sverigeförbjudet sätt" skall enligt motionen ej få importeras. Enligtmotion Jo266 (c) bör ej tillåtas import av trädgårdsprodukteroch övriga livsmedel som behandlats med i förbjudnamedel. I motionerna Jo267 och Jo270 (v) hänvisas till högasvenska krav på djurskydd, miljöhänsyn och livsmedelskvalitetm.m. Man kan enligt motionerna inte tillåta import av livsmedelsom framställts utan sådana krav. "Samma krav" skall gälla förimporterade livsmedel som för inhemska livsmedel (yrkandena 12resp. Ett liknande yrkande framförs i motion Jo512 (c)yrkande 1. Enligt motionerna Jo267 yrkande 13 (v) och Jo505 (mp)yrkande 1 bör i verka för ett synsätt där utökadekvalitetskrav kan beaktas. Enligt motion Jo505 bör i dettasammanhang beaktas hela odlingssystemets inverkan på produktenskvalitet och på miljön samt husdjurens livsmiljö.I motion Jo529 (m) anförs att ej bör accepteraresthalter av i vårt land förbjudna ämnen vid import avlivsmedel. Som exempel nämns att amitrol, lindan och kaptafolförbjudits i men används av vissa länder som exporterarlivsmedel hit.Allmänt om kraven på den svenska livsmedelsproduktionenDen svenska råvaruproduktionen för livsmedel omfattas av ettstort och svåröverskådligt komplex av lagar och andraföreskrifter som alla kan hänföras till begreppetproduktionsmetoder i den mening som avses i motionerna.Bestämmelserna omfattar både primärproduktion, förädling ochsaluhållande. Med en vidare definition av begreppet kan ävenuppsamlingsledet (transporter m.m.) beröras. Förvegetabilieproduktionen är i första hand bestämmelserna ombekämpningsmedel av intresse. Bestämmelserna om miljökrav påodlingen, hänsyn till naturvården, arbetarskydd, arbetsmiljö,arbetstid och teknisk utrustning hör också hit. I såväl utsädes-som växtskyddslagstiftningen finns bestämmelser som kan innebärarestriktioner för vegetabilieproduktionen.Många politiska beslut rörande miljökraven på den svenskalivsmedelsproduktionen gäller mer övergripande målsättningar somendast indirekt påverkar det enskilda företaget. Hit hör t.ex.beslutet om halvering av bekämpningsmedelsanvändningen ochminskning av kväveläckaget från jordbruket. Bestämmelserna omjordbrukets hänsyn till naturvårdens intressen är av liknandeslag. I dessa fall torde kraven på likartade produktionsmetoderinnebära att exportländerna skall ha samma eller möjligenjämförbara krav på livsmedelsproduktionen i sitt regelsystem.I den mån det enskilda företaget är koncessionspliktigt enligtmiljöskyddslagen kan det finnas mer konkreta föreskrifter somgrund för en jämförelse. Det är dock tveksamt om det ärpraktiskt möjligt att göra jämförelser mellan enskilda företaginom och utom Sverige.Bland de centrala bestämmelserna om animalieproduktionenmärks främst djurskyddslagen med tillhörande detaljföreskrifterom storlek och utformning av stallar m.m. Vidare börfoderlagstiftningen och de veterinärmedicinska författningarnabeaktas (foderlagen, epizootilagen, lagen om kontroll avhusdjur, lagen om bekämpande av salmonellainfektion hos djurm.fl. Miljökraven på produktionen har bl.a.konkretiserats i regler om begränsning av antalet djur perytenhet, lagring och spridning av stallgödsel m.m. Dessa kravkan dock differentieras beroende på företagets storlek och lägem.m. Särskilda regler finns om miljöskyddsprövning avuppfödningsanläggningar. För fiske och vattenbruk finns reglerom förprövning av anläggningar, krav på fiskeredskap m.m. (t.ex.storleken på nätmaskor), minimimått på fisk, foder m.m.Flertalet bestämmelser om förädling och saluhållande avlivsmedel finns i livsmedelslagen med tillhörandedetaljföreskrifter (hantering, tillsatser, märkning,personalhygien, livsmedelslokaler m.m.). Eventuellt bör ävenbestämmelser om arbetarskydd, arbetsmiljö, arbetstid m.m.beaktas.Gemensamt för flertalet bestämmelser är att i lagfastställt vissa grundläggande krav på produktionen ochsamtidigt bemyndigat regeringen eller en viss myndighet attmeddela detaljföreskrifter i ämnet. Utöver lagar ochförordningar finns ett mycket stort antal myndighetsföreskrifterangående de olika leden i livsmedelsproduktionen vilka allatorde falla in under begreppet produktionsmetoder. I många fall,framför allt där det är fråga om s.k. ramlagstiftning angåendekraven på livsmedelsproduktionen, är det först idetaljföreskrifterna som kraven konkretiseras på ett sätt somkan vara av intresse från miljö-, hälso- och djurskyddssynpunktm.m.Även med en relativt snäv definition av begreppetproduktionsmetoder torde det således vara svårt att finna någotland som ställer likartade krav på sin livsmedelsproduktion somSverige och därmed skulle kunna motsvara de krav som ställs i demera långtgående motionerna.En annan väsentlig fråga är vilka möjligheter t.ex.livsmedelsverket har att kontrollera huruvida vissa varupartieri produktionsländerna faktiskt framställts eller odlats medmetoder som godkänns eller ej godkänns i vårt land. Verket har i princip endast uppgifter om vilka substanser som ärtillåtna i de olika producentländerna. Om kontrollen skall avseannat än den importerade produktens beskaffenhet vidimporttillfället krävs emellertid -- om kontrollen skall varameningsfull -- information om enskilda odlaresproduktionsmetoder i samtliga ursprungsländer. Det kan vidarediskuteras vilken myndighet som skall ansvara för kontrollen omdenna skall avse exportländernas ambitionsnivå på t.ex.miljövårds- och djurskyddsområdet snarare än produktensbeskaffenhet vid importtillfället.BekämpningsmedelEnligt uppgift från kemikalieinspektionen finns i ca540 godkända bekämpningsmedel. Uppgiften avser januari 1990.Sedan januari 1986 har antalet godkända preparat minskat med145. Ett bekämpningsmedel måste vara godkänt avkemikalieinspektionen för att få importeras, saluhållas,överlåtas eller användas. Om medlet godkänns fastställerkemikalieinspektionen bl.a.1. användningsområde inklusive sätt och tidpunkt föranvändningen, t.ex. karenstid,2. behörighetsklass (1, 2 eller 3),3. farlighetsklass, kategori och farosymbol,4. övriga villkor, t.ex. särskilda riskupplysningar ochskyddsanvisningar avsedda att förebygga skada vid användandet.För spridning av bekämpningsmedel finns särskilda föreskriftersom i huvudsak meddelas av . Bl.a. är spridningav bekämpningsmedel från luften i princip förbjuden.Kemikalieinspektionen ger regelbundet ut information omgodkända bekämpningsmedel. För varje godkänt medel angestillåtet användningsområde och användningssätt m.m. Allanvändning av bekämpningsmedel utöver det avkemikalieinspektionen fastställda användningsområdet ärotillåten.Bekämpningsmedel som inte används i utan endast it.ex. tropiska länder prövas ej av kemikalieinspektionen. Vidimportkontrollen gäller som tidigare nämnts gränsvärden somfastställs av livsmedelsverket.Någon samlad redovisning av de livsmedelsproducerandeländernas produktionsmetoder såvitt avser användningen avbekämpningsmedel torde vara svår att åstadkomma. Vissaöversikter har publicerats beträffande bl.a. godkända preparat ide viktigaste exportländerna. De skillnader som förekommermellan olika länder i detta avseende kan bero på dels denationella regelsystemen, dels de naturligaproduktionsbetingelserna.I den svenska vegetabilieproduktionen utgörs den störstagruppen bekämpningsmedel av ogräsbekämpningsmedel. I den svenskafrukt- och grönsaksodlingen dominerar svampbekämpningsmedlen.Bl.a. av klimatskäl används relativt små mängder insektsmedel.Vissa producentländer med likartat klimat (, ,) har ungefär samma fördelning på användningen avväxtskyddsmedel. Däremot är insektsmedel betydligt vanligare iländer med varmt och fuktigt klimat. I dessa länder används dockogräsmedel i mindre omfattning. Svampmedel används ofta påprodukter som skall lagras länge eller transporteras långt innande konsumeras.Ett bekämpningsmedel som används både utanför och inom Sverigekan vara föremål för olika nationella regler om användningssättoch användningsområde. Vid livsmedelsverkets rutinkontroller avpesticidrester i färska frukter m.m. påträffas iblandsubstanser som i ej är godkända för fruktodling. Vissaav dessa substanser är dock godkända för användning pålivsmedelsproducerande gröda i vårt land. Några av de påträffadesubstanserna är inte godkända i men utgör enomvandlingsprodukt till substanser som är godkända.Ett ämne som är förbjudet i kan vidare i ett annatland vara godkänt t.ex. för användning fram till blomningen.Denna användning innebär att det inte finns några resthalter iden mogna frukten. Andra ämnen kan vara godkända enbart föranvändning på frukt med icke ätbart skal (citrusfrukter,bananer, avocado m.m.).Ett svenskt förbud mot ett visst ämne kan vara motiverat avenbart arbetarskyddsskäl och inte av hänsyn till konsumenternashälsa.Som framgår av redovisningen i det föregående förekommer detatt t.ex. vissa insektsbekämpningsmedel har relativt högtoxicitet men att de bryts ned på ganska kort tid.Som exempel på ämnen som i ej är godkända föranvändning i fruktodling m.m. kan nämnas ditiokarbamater. Dessaämnen påträffas relativt ofta i importerad frukt, bl.a. päronoch äpplen, från , , , ochUSA. Medlen används framför allt mot vissa svampangrepp. ISverige får dessa medel endast användas på icke ätbaraväxtdelar, såsom potatisblast och liknande. Behandling får ejske senare än före skörd. Skälet till de svenskarestriktionerna är att ditiokarbamater innehåller eller bildaren nedbrytningsprodukt som anses cancerframkallande. Vid ennärmare definition av begreppet produktionsmetoder måste såledeshänsyn tas till att ditiokarbamater visserligen inte ärtotalförbjudna i men att de har ett annat tillåtetanvändningsområde än i vissa producentländer. Med en vissdefinition av begreppet otillåtna produktionsmetoder skullesåledes enligt motionerna all import förbjudas från de berördaländerna i den mån ditiokarbamater används på ett sätt som ej ärtillåtet i Sverige.Enligt vad utskottet erfarit gör livsmedelsverket i samarbetemed kemikalieinspektionen en ny utvärdering av ditiokarbamater,som förväntas bli klar senare i höst.I motion Jo529 nämns särskilt bekämpningsmedlen lindan,amitrol och kaptafol.Lindan förbjöds i på grund av misstänktcancerframkallande effekter. Det godkänns dock för behandlingmot termitangrepp av kablar och trä för export från Sverige.Det svenska gränsvärdet är satt till i frukt ochgrönsaker och i potatis och morötter.Registreringen för amitrol återkallades på grundav misstankar om att ämnet kunde ge cancer. Medlet användes förbekämpning av kvickrot på åker, vegetation på banvallar m.m.Riskerna med amitrol är enligt uppgift frånkemikalieinspektionen yrkesmässiga eftersom det är etttotalbekämpningsmedel mot vegetation. Det kan därför inteanvändas i ört- och gräsgrödor utan endast före blomning ellerefter skörd runt fruktträd och bärbuskar e.d. Denna användningger inte rester i frukt eller bär.Ett importförbud för produkter som behandlats med amitrolriktar sig således inte mot produktens eventuella hälsofarlighetutan mot ursprungslandets produktionsmetoder.Godkännandet för kaptafol återkallades på grund av attoegentligheter förekommit på det laboratorium som utfördetoxicitetstesterna. Någon ny ansökan om registrering har inteinlämnats därefter.I codex-gruppen för resthalter i livsmedel har kaptafoldiskuterats på grund av nyinkommendokumentation om bl.a. cancerrisker. WHO har skrivit attresthalter inte bör förekomma eftersom ämnet kan klassas somcancerframkallande på djur. har sattgränsvärdet till lägsta möjliga, dvs. det får inte finnasresthalter (mätt med detektionsgränsen ).Vissa bakgrundsuppgifter om kost och hälsa m.m.Den svenska livsmedelslagstiftningen innebär att det ställssamma krav på importerade livsmedel som på inhemska när detgäller att skydda konsumenterna mot hälsorisker. Beslut harfattats om en skärpt livsmedelskontroll och om ökaderesurser för livsmedelsverkets kontrollverksamhet(1988/89:JoU14). I samband härmed beslutades också vissaändringar i livsmedelslagen (1971:511).I rapporten 1989:63 med förslag om en ny livsmedelspolitikbehandlas bl.a. hygienkravet i livsmedelslagstiftningen.Enligt vad som är känt om de olika riskfaktorernas betydelse förhälsan är det inte t.ex. främmande ämnen som dominerar bilden.Om riskerna rangordnas efter belagda negativa hälsoeffekter fårman enligt rapporten i stället följande ordning:1. Fel sammansatt kost2.