bet · GE01FiU10 · 1990-12-04 00:00:00 — måste snarastansöka om medlemskap i med sikte på konkreta förhandlingar i början av 1993.Ett godkänt förhandlingsresultat i samband med riksdagsvalet innebär attmålet om fullt medlemskap kan nås vid mitten av 1990-talet.I motion Fi7 (fp) framhålls att den svenska ekonomin nu försämras i snabbtakt. Efter att gradvis ha halkat efter andra västeuropeiskaekonomier håller nu på att gå in i en direkt kris.Regeringen har valt en märklig ordning för att i få stöd för sinaförslag: lades den nu aktuella propositionen och i slutetav oktober presenterades innehållet i en kommande skrivelse, det s.k.krispaketet. synpunkter på de konkreta förslagen kommer därför attredovisas i anslutning till behandlingen av skrivelsen. I denna motionredovisas partiets uppläggning av den ekonomiska politiken i stort.Sverige behöver en kraftfull ledning och en ekonomisk politik som återskaparvitaliteten och växtkraften i svensk ekonomi.Europapolitiken är central. bör efter riksdagsvalet 1991ansöka om medlemskap i snabbt som möjligt bör söka en anslutning till det västeuropeiskavalutasamarbetet. Ett steg är att i likhet med knyta kronan tillEG-valutan ecu.En långsiktigt hållbar energipolitik grundad på rationella överväganden måsteläggas fast. Någon förtida avveckling av kärnkraften bör inte ske.Det enskilda ägandet och sparandet måste stärkas. Socialistiska förslag omutbyggt kollektivt ägande måste avvisas.Vinstdelningssystem på företagsnivå skall uppmuntras, lägenheter iallmännyttan säljas och ägandet i statliga företag spridas till anställda ochallmänhet.En samlad strategi för minskade offentliga utgifter måste läggas fast. Detkräver både introduktion av konkurrens i den offentliga verksamheten ochomfattande förändringar av socialförsäkringssystemen.Transfereringssystemen måste göras om så att det lönar sig att arbeta.Det totala skattetrycket måste sänkas. Sedan skattereformen vid kommandeårsskifte har trätt i kraft är det en huvuduppgift att under kommande årsuccessivt sänka det totala skattetrycket. Lägre moms och lägrearbetsgivaravgifter framstår som mest angelägna att genomföra.Stabiliseringspolitiken måste inriktas på en kraftfullanti-inflationspolitik. Detta kräver en stram finanspolitik genomutgiftsbegränsningar. Motionärerna tar avstånd från nya former av s.k.överbryggningspolitik.En ekonomisk politik efter dessa riktlinjer är, sägs det i motionen, det endasättet att skapa de resurser som krävs för en rättvis fördelningspolitik,regional balans och de omfattande och nödvändiga miljöinsatserna.I motion Fi11 (c) understryks att tar läget i svensk ekonomi påstörsta allvar. Samhällsekonomin är krisdrabbad och har fundamentala obalanser.Resultatet borde, menar motionärerna, vara ett annat avhögkonjunktur. Utsikterna för ekonomin inför ger anledningtill stigande oro. Den ekonomiska politiken måste mot denna bakgrund ges en nyinriktning. måste inriktas på en aktiv krisbekämpningkombinerad med kraftfulla strukturåtgärder och långsiktiga investeringar förframtiden.Centern kommer i en motion under allmänna motionstiden att redovisa sittalternativ till regeringens förslag. Beträffande utsikterna för ekonomin denärmaste åren, som behandlas i proposition 39, finner motionärerna att det inteär realistiskt att löneökningarna skulle kunna dämpas till i enlighet medlångtidsutredningens scenario med tidig lönedämpning. Inte heller regeringensalternativ med tidig lönedämpning finner motionärerna realistiskt.Arbetsmarknadsläget kan inte väntas ha den starka effekt på den nominellalöneökningstakten som räknas med i långtidsutredningen och i propositionen. Deför svensk ekonomi yttre trovärdighetsproblemen synes däremot vara en viktigpåverkansfaktor på ekonomin i det korta perspektivet.Sammanfattningsvis anser att långtidsutredningens scenario medlångsam löneanpassning och en sämre internationell utveckling samtpropositionens alternativ med långsam löneanpassning ligger närmast den troligautvecklingen. Tillväxten kommer av allt att döma att bli negativ . Ominte den ekonomiska politiken läggs om kan arbetslösheten vara uppe i islutet av 1991 och i slutet av 1992.I motionen understryks att ekonomi och ekologi hör ihop. En i verklig meningframgångsrik ekonomisk politik möjliggör en utveckling som tillfredsställerdagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter atttillfredsställa sina behov. anser därför att den ekonomiska politikenpå kort och medellång sikt också måste ta hänsyn till förutsättningarna i detlånga perspektivet.Under de närmaste åren anser motionärerna att åtgärder med följandeinriktning är nödvändiga för att stabilisera den svenska ekonomin:Högsta prioritet för en aktiv inflationsbekämpningSatsning på arbetslinjenÖkad vikt vid ekonomiska strukturfrågorFörnyelse av den offentliga sektornSänkt skattetryck och skatt efter bärkraftSatsning på infrastruktur, utbildning och forskningÖppenhet mot omvärldenPersonligt ägande och sparandeOmställning av energisystemetProduktivitet och tillväxtTillvaratagande av hela landetFungerande marknaderGott företagsklimatFast valutaMed denna inriktning av den ekonomiska politiken på medellång sikt läggsenligt motionärerna grunden för en hållbar utveckling i ett längre perspektiv.Den svenska ekonomin vinner i självständighet och styrka. Det innebär minskadsårbarhet i en alltmer internationaliserad värld. De grundläggandestrukturproblemen i ekonomin angrips. Förutsättningar ges därmed för attstabilisera ekonomin i det medellånga perspektivet.Under de åtta år den socialdemokratiska regeringen har haft makten har, sägsdet i motion Fi8 (v), klyftorna i samhället vidgats, inflationen ochräntorna skjutit i höjden, underskotten i bytesbalansen nått rekordnivåer ochproduktivitetstillväxten avstannat. Regeringen som sagt sig viljaprioritera målet om full sysselsättning avskaffar nu denna paroll somarbetslösheten stiger.Regeringspolitiken har , och i synnerhet ,varit helt underställd aktörerna på de internationella och nationella kapital-och finansmarknaderna. alternativ till ekonomisk politik utgårdärför från att ekonomi skall vara självständig mot de internationellakapitalblocken, oavsett medlemskap i eller om står utanför.Självständigheten från de verkliga ekonomiska maktmonopolen -- deimperialistiska blocken -- är en huvuduppgift för svensk arbetarrörelse ochsvensk ekonomis framtid. Försvaret av fördelningspolitikens grundläggande idéerom rättvisa, jämlikhet och solidaritet är av avgörande betydelse för att byggaett bra samhälle.I motionen sammanfattas alternativ till regeringens politikpå medellång sikt på följande sätt.Övergång från inflationslöner till reallöner kräver, tvärtemot vad regeringenoch nyliberal politik syftar till, att priserna pressas för att minska kravenpå lönekompensation. Därigenom kan lägre löneökningar leda till reallöneökning.Förutsättningen är en effektiv prispress. Ett rättvist utfall avavtalsrörelsen underlättas genom att momsen på mat sänks och de högavlönadesskatt skärps genom att grundavdraget för dessa slopas.Inflationsbekämpning genom prispress skall kombineras med åtgärder motinflationsdrivande monopol, t.ex. inom byggbranschen och livsmedelssektorn.Tillväxten i samhällsekonomin måste bygga på en utveckling med ekologiskaförtecken. Miljö- och energipolitik skall göras till redskap i en för Sverigesund tillväxtpolitik. Satsning på bred kunskapsuppbyggnad, bättre arbetsmiljöoch demokrati i arbetslivet är grundpelare i en demokratisk tillväxtpolitik.Nyinvesteringar för ett modernt utvecklat svenskt konkurrenskraftigtnäringsliv kräver insatser av kapital. AP-fondernas kapital skall användas fördenna utveckling.Kommunernas kris löses inte genom regeringens svältkurer utan kräverspeciella insatser till vård, omsorg, skola, social service och kultur.Värnande om dessa sektorer är ett led i en rättvis fördelningspolitik ochgrunden för en sund tillväxt.En framgångsrik politik kräver rättvisa och självständighet.En låginkomstutredning bör ligga till grund för åtgärder för rättvisa ochjämlikhet i samhället, och en näringspolitisk kommission bör tillsättas för attkartlägga hur dagens kris uppkommit och dra upp riktlinjer för nödvändigasatsningar och förändringar i näringslivet.I motion Fi9 (mp) anförs att vi nu är i en situation som fordrar att vitar ansvar för utvecklingen i och internationellt solidariskt ansvar.Den ekonomiska politiken måste präglas av de kunskaper som vi har och av våragrundläggande humanistiska värderingar. I motionen konstateras att deninriktning av den ekonomiska politiken som regeringen föreslår är osolidariskoch orealistisk såväl på kort som på lång sikt. Dess politik innebär enfortsatt och ökande förslitning av människor och natur. Den är utmanande medtanke på de kunskaper som vi har om tillståndet i världen och om hurproduktionsförmågan i de biologiska systemen minskar, inte minst med tanke påde långa tidsperspektiv som borde ligga bakom den ekonomiska politiken. Sommotionärerna ser det säger regeringen i proposition 39 i praktiken farväl demokratisk och solidarisk framtid.Miljöpartiets alternativ till inriktning av den ekonomiska politikensammanfattas i motionen på följande sätt.Sveriges ekonomiska politik på medellång sikt måste kännetecknas av:klar medvetenhet om den pågående miljöförstöringen och förstörelsen av debiologiska systemens produktionsförmåga,insikten om den stora befolkningsökningen i världen med en förväntadfördubbling . Det kan här nämnas att tidsperspektivet, enligtmotionärerna, i långtidsutredningarna är för kort för att kunna belysa sådanaviktiga frågor som hänger ihop med befolkningsökningen och miljöproblemen,att vi i börjar minska den materiella förbrukningen av såvälekologiska som ekonomiska skäl och öka återanvändning och återbruk. Minskadinhemsk förbrukning minskar inflation och därmed krav på stigande löner.Sparande och återbetalning av gamla konsumtionsskulder spelar här en stor roll.Sänkta arbetsgivaravgifter dämpar inflation. De bör växlas mot skatt påenergiråvaror, som stimulerar till hushållning och effektivisering,att demokratin och dess institutioner försvaras med ett nej till EGsodemokratiska uppbyggnad och beslutsstruktur som öppnas förhela med en möjlighet för alla att komma hit och verka påsvenska villkor,att de stora kapitalägarnas makt över politiken begränsas. måsteinternationellt verka för begränsningar av kapitalets totala frihet,att marknadsekonomin görs funktionsduglig med gröna avgifter och grönaskatter (miljöavgifter och miljöskatter) och att internationell konkurrensfrämjas på lika villkor med hänsyn till människor och miljö i endecentraliserad struktur. Varje region bör öka sin självtillit vad gällergrundläggande behov,att ställs om till ett ekologiskt land genom att bl.a. minskaenergianvändningen , avveckla kärnkraften medstart allra , bygga ut och modernisera spårburen kollektivtrafikoch slopa moms på kollektivtrafik till lands och sjöss, reformeraenergibeskattningen med skatt på icke förnybara energiråvaror, slopa moms påinhemska förnybara energier, genomföra kampanjer för energihushållning ochenergieffektivisering, överge planerna på bro över , sänka hastigheternapå vägarna samt slopa moms på basmaten,att den offentliga sektorn reformeras så att investeringar i kunskaper,institutioner och infrastrukturer kan användas betydligt bättre utan attäventyra vårt sociala ansvar för bl.a. dem som bor i glesbygden ochlåginkomsttagare samt att en omstrukturering sker av försvaret med hänsyn tillden säkerhetspolitiska utvecklingen,att fördelningssystemen förändras så att onödig byråkrati tas bort och attsystemen ger en god grundtrygghet för alla.Regeringens skrivelse 50 jämte partimotionernaSkrivelse 50Under hösten har ett omfattande utflöde av valuta förekommit. En konsekvensav den oro som rått på valutamarknaden blev en kraftig uppgång i det svenskaränteläget. Regeringen har mot denna bakgrund beslutat att presentera ettomfattande åtgärdsprogram för att stabilisera den svenska ekonomin, förbättraekonomins funktionssätt och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna.I skrivelsen framhålls att om goda tillväxtbetingelser skall etableras försvenskt näringsliv måste ökad klarhet skapas när det gäller roll iEuropa. Regeringen eftersträvar därför ett nytt riksdagsbeslut omEuropapolitiken som tydligare och i mer positiva ordalag klargör Sverigesambitioner att bli medlem av den europeiska gemenskapen.Den svenska ekonomins pris- och lönekostnadsutveckling måste brytas omvälfärden och sysselsättningen skall kunna värnas. Inflationsbekämpningen måstedärför överordnas andra ambitioner och krav. Att den svenska ekonomin nustagnerar är, sägs det i skrivelsen, en konsekvens av de under en följd av åralltför stora kostnadsökningarna. Kostnadsproblemen har skärpts på grund av densvaga produktivitetsutvecklingen. Den svenska industrins konkurrenskraft harsuccessivt urholkats. Vidare framhålls att lönebildningssystemet under debetingelser som rått inte fungerar väl, attkonkurrensen är otillräcklig inom viktiga delar av industrin, att denoffentliga sektorn -- liksom den privata tjänstesektorn -- bidragit tillinflationen genom att produktivitetsutvecklingen har varit lägre än i industrinoch att den offentliga sektorns verksamhetsanspråk bidragit tillöverhettningen. I skrivelsen understryks att om inflationen med framgång skallkunna bekämpas måste de långsiktiga, strukturella problemen i ekonominangripas. Produktivitetstillväxten måste stimuleras, sparandet måste bli högreoch de offentliga utgifternas expansion måste dämpas.Regeringens avsikt är dels att nå en balanserad budget , dels attpå sikt dämpa expansionen i existerande utgiftssystem. Detta måste främst skegenom strukturella åtgärder av det slag som redovisas i denna skrivelse. Detmåste vidare ske genom besparingar i det löpande budgetarbetet.Bland de utgiftsnedskärningar som är aktuella kan bl.a. nämnas följande.Insatserna för att dämpa utgiftsexpansionen inom sjukförsäkringssystemen,som bl.a. innebär sänkt ersättningsnivå och samordning mellan sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna, leder till en kraftig besparing på ca 6 miljarderkronor.På utrikes- och försvarsdepartementens område görs besparingar på sammanlagt1,. Det gäller bl.a. en omläggning av kostnadsansvaret förasylsökande som i fortsättningen kommer att belasta biståndsanslaget samtbesparingar i repetitionsövningarna.Inom industri-, kommunikations-, jordbruks- och utbildningsområdet görsbesparingar i storleksordningen . Det gäller bl.a. följande:minskade anslag till SJ för köp av interregional tågtrafik, minskade utgifterför hemspråksundervisningen samt sänkta bidrag till skogsvård ochberedskapslagring.Det krävs grundläggande förändringar i de offentliga transfereringssystemenoch i de offentliga verksamheterna. Följande strukturreformer föreslås.Omställning och neddragning av den statliga administrationenOmläggning av sjukförsäkringen och samordning med arbetsskadeförsäkringenÅtgärder för en effektivare sjukvård och sjukförsäkringFlexibel skolstart och samordnat ansvar för skola och barnomsorgKonkurrenskraftig högre utbildningEffektivare statlig förmögenhetsförvaltningInternationaliseringen ställer nya krav på näringspolitiken. vidtas som stärker infrastrukturen. Livsmedelspolitiken måste läggas om ikonsumentvänlig riktning. En stabil energipolitik som långsiktigt tryggarenergiförsörjningen är en förutsättning för att målen om ekonomisk och socialutveckling skall kunna nås. Energipolitiken måste emellertid utformas medhänsyn till vad natur och miljö kan bära. I skrivelsen hänvisas till attöverläggningar har inletts mellan socialdemokraterna, ochfolkpartiet om en långsiktig energipolitik.PartimotionernaSkrivelse 50 kan ses som en uppföljning av de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken så som den presenteras i proposition 39. Därav följer också attpartimotioner som väckts med anledning av skrivelsen i vissa avseendeninnehåller upprepningar av vad som framfördes i motionerna Fi7--Fi11 men ocksåen uppföljning av de förslag som framfördes i dessa motioner.I motion Fi14 (m, fp) anförs att det i skrivelsen inte går att finnanågra konkreta förslag. De åtgärdsförslag som måste arbetas fram bör haföljande inriktning.1. Ansökan om EG-medlemskap och en anknytning till detvästeuropeiska valutasamarbetet.2. Det totala skattetrycket skall sänkas successivt. När alltmereuropeiseras kommer det på många områden, t.ex. beträffande mervärdeskatten ochlöneskatten, inte att vara möjligt att bibehålla skattenivåer som radikaltskiljer sig från det övriga Europa.3. De offentliga utgiftsökningarna måste hållas tillbaka och utgifterna påvissa områden minskas. En antiinflationspolitik förutsätter en stramfinanspolitik. Socialförsäkringarna och bostadssubventionerna har i dettasammanhang en nyckelroll.4. Den monopoliserade sociala tjänstesektorn måste avregleras. Det som måstegöras är att med utgångspunkt i system med gemensam finansiering låta pengarnai stor utsträckning följa de val som den enskilde själv träffar. Därmedkombineras marknadens fördelar med det gemensamma ansvarets rättvisa.5. Det enskilda ägandet och det enskilda sparandet måste stärkas, t.ex. skalllöntagarfonderna och förmögenhetsskatten på arbetande kapital i små ochmedelstora företag avskaffas. Utbyggnaden av AP-fonderna skall stoppas.Vinstdelningssystem skall uppmuntras, bostadsägandet spridas och ett stortantal statliga företag säljas ut.6. Energipolitiken måste grundas på rationella överväganden. Någon förtidaavveckling av kärnkraftsreaktorer är inte aktuell om inte säkerhetsskälmotiverar det. måste kunna erbjuda sin industri både tryggenergiförsörjning och elpriser som är internationellt konkurrenskraftiga.I motion Fi15 (c) framhålls att de åtgärder som presenteras i skrivelsenknappast kommer att vara tillräckliga för att åstadkomma avgörande positivaeffekter på ekonomin. Det alternativ som föreslås i motionen har följandeinriktning.1. Åtgärder för att sänka statliga utgifterTreårigt program för en reduktion av statlig administration ochmyndighetsväsendet (skr.50)Samordning av arbetsskade- och sjukförsäkringen (skr.50)Arbetsgivarperiod och sänkning av högsta ersättningsnivån isjukförsäkringenHöjning av egenavgifterna i arbetslöshetsförsäkringenNytt bostadsfinansieringssystem med en bassubvention lika för allaFörsvaret. Tidsbegränsad neddragning av repetitionsövningarna. Utgifterna förförsvarets centrala myndigheter sänks med 100milj.kr.2. Stöd till det pågående arbetet med att få till ståndstabiliseringsavtal på arbets- och hyresmarknaden. Incitament måste skapas förlåga avtal med bl.a. sänkt skattetryck.Statlig näringsverksamhet. Utförsäljning av statliga företag.Ombildning av till ett moderbolag och fem regionala dotterbolag.Livsmedelspolitiken. jordbrukspolitiska beslut måste ligga fast.Gränsskyddet skall endast avskaffas i takt med omvärldens.Investeringsfrämjande åtgärder. Frisläpp av investeringsfonderna med undantagför de områden som omfattas av investeringsskatten.Tioårsprogram för omfattande järnvägsinvesteringar för att förbättrainfrastrukturen.3. Sänkt skatt på nödvändig konsumtionSänkt mervärdeskatt på basmat och tjänster som avser byggnads- ochanläggningsentreprenad. Finansiering genom besparingar i offentliga utgifteroch vissa skattehöjningar.4. Marknadssignaler (för att fastlägga spelreglerna i ekonomin)Devalvering avvisas.Såväl statlig som privat maktkoncentration skall avvisas. Ökningen av antaletfusioner i näringslivet måste brytas.Klarhet måste skapas om energipolitiken. Avveckling av kärnkraften när det ärpraktiskt och juridiskt möjligt. definitivt slutdatum för den sistareaktorn. Stor satsning på miljövänliga alternativ.5. EuropafråganSverige bör pröva medlemskap i med utgångspunkt från vårt behov avoberoende. Den frågan bör inte behandlas i anslutning till ettstabiliseringsprogram för ekonomin.Vänsterpartiet anför i sin motion Fi16 (v) att det är mer än oroande attden socialdemokratiska regeringen nu överger den fulla sysselsättningenspolitik. Det understryks i anslutning till diskussionen om en svenskEG-anslutning att följande två utgångspunkter måste vara avgörande:att så långt det är möjligt måste försvara sina möjligheter attbestämma sin egen ekonomiska utvecklingatt nationellt och internationellt verka för en ny ekonomisk världsordningför att skapa rättvisa mellan rika och fattiga länder.I motionen sammanfattas den förordade inriktningen av den ekonomiskapolitiken på följande sätt.1. Övergång från inflationslöner till reallöner kräver en effektivprispress. Ett rättvist utfall av avtalsrörelsen underlättas genom att momsenpå mat sänks och de högavlönades skatt skärps genom att grundavdraget för dessaslopas.2. Inflationsbekämpning genom prispress skall kombineras med åtgärder motinflationsdrivande monopol, t.ex. inom byggbranschen och livsmedelssektorn.Pris- och hyresstopp nödvändiga såväl från stabiliseringspolitisk som frånfördelningspolitisk synpunkt.3. Miljö- och energipolitik skall göras till redskap i en för sund,ekologiskt riktig tillväxtpolitik.4. Nyinvesteringar för ett modernt utvecklat svenskt konkurrenskraftigtnäringsliv kräver insatser av kapital. AP-fondernas kapital skall användas fördenna utveckling på ett nytt sätt genom att de lokala arbetarkollektiven gesökad makt över sparande och investeringar. Infrastruktursfond bör skapas föratt bygga ut de spårbundna transporterna.5. Kommunernas kris kräver speciella insatser till vård, omsorg, skola,social service och kultur. Värnande om dessa sektorer är ett led i en rättvisfördelningspolitik och grunden för en sund tillväxt.6. En framgångsrik politik kräver rättvisa och självständighet.En låginkomstutredning bör ligga till grund för åtgärder för rättvisa ochjämlikhet i samhället och en näringspolitisk kommission bör tillsättas för attkartlägga hur dagens kris uppkommit och dra upp riktlinjer för nödvändigasatsningar och förändringar i näringslivet.7. Kärnkraften måste avvecklas. Två reaktorer stängs1995/96. om stor satsning på alternativ för att fåstabilitet i energipolitiken.Miljöpartiet redovisar i motionerna Fi17--Fi20 (mp) sin syn på politiken.Motionerna är mycket brett upplagda -- de innehåller totalt 38 yrkanden -- ochtar upp frågor som inte vanligen behandlas i anslutning till den ekonomiskapolitiken. De områden som ser som särskilt viktiga kansammanfattas på följande sätt.1. Besparingar i och omstrukturering av den offentliga sektornAllmänt. En offentlig sektor som kräver att skatteunderlaget växer med minst2% (LU90) innebär en ekologiskt orimlig tillväxt.Grundskyddslinje. Socialförsäkringarna måste begränsas och bygga på principenom skydd för god grundstandard, lika för alla, med vissa inkomstprövade bidrag.ATP-system, folkpension, pensionstillskott och KBT ersätts av engrundpension. Parlamentarisk utredning bör tillsättas.Sjukförsäkringen. Sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna bör samordnas. En visssänkning av ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen bör genomföras.Omstrukturering av offentliga tjänster innebärande bl.a. behovsprövning ochett ökat inslag av informellt obetalt arbete.Statlig verksamhet. Stöder regeringens förslag till ett treårigtbantningsförslag av administrationen och myndighetsväsendet. Lägg nedJAS-projektet, minska antalet brigader och ersätt den allmänna värnplikten meden värntjänst.Resurstillskott till sjukvård och äldreomsorg nödvändiga men förebyggandeåtgärder (hälsovård, miljöåtgärder) kan minska behoven.Annan verksamhet. Hård omprövning där samhället för närvarandestöder olika verksamheter (t.ex. skötsel av idrottsanläggningar, fritidsgårdarm.m. bör i ökad utsträckning göras av direkt berörda), ökadavgiftsfinansiering.2. Avvecklingen måste åtminstone följa fattade riksdagsbeslut ochhelst gå snabbare.Minska energianvändningen genom minskad materiell förbrukning. Ökaanvändningen av förnybara energislag.3. ArbetsmarknadspolitikenEn ekonomisk politik med inriktning mot minskad materiell förbrukninginnebär också sänkt arbetstid. Lagfäst rätt till sänkt arbetstid(sextimmarsdagen) måste genomföras.