bet · GE01JuU1 · 1990-09-27 00:00:00 — Olika frågor som har anknytningtill polisens utrustning bör därför ses över skyndsamt. I detsammanhanget är det viktigt att bl.a. se över vilken betydelsedet ekonomiska systemet inom polisväsendet har när det gällertillgången till och fördelningen av utrustning. Detta bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 35 bort haföljande lydelse:35. beträffande utrustning m.m.att med anledning av motion 1989/90:Ju217 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.26. Frågor om m.m. (mom. 36)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "av "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det nödvändigt att regeringen ochandra berörda myndigheter också fortsättningsvis noga följerutvecklingen beträffande polisverksamheten i storstadsområdenaoch därvid vidtar de ytterligare åtgärder som visar sigerforderliga. Emellertid är situationen på flera håll sådan attomedelbara åtgärder krävs, vilket måste beaktas av regeringen idet pågående arbetet med statsbudgeten för nästa budgetår. Bl.a.krävs det betydande resursförstärkningar i storstadsområdena.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande frågor om m.m.att med anledning av motionerna 1988/89:Ju244,1988/89:Ju807 yrkande 1, 1989/90:Ju40 yrkande 6,1989/90:Ju219, 1989/90:Ju220, 1989/90:Ju222, 1989/90:Ju237,1989/90:Ju240 och 1989/90:Ju830 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört.27. Ingripanden mot berusade personer (mom. 38)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "inte påkallad"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening anger bestämmelsen inte på ettändamålsenligt sätt när polisen får ingripa mot berusadepersoner. På sätt som förordas i motionen bör ingripanden kunnaske vid en lägre toleransnivå än gällande bestämmelse germöjligheter till. Det bör ankomma på regeringen att återkommatill med förslag till erforderlig lagändring. Dettabör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande ingripanden mot berusade personeratt med anledning av motion 1989/90:Ju607 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört.28. Brott av polismän (mom. 45)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.32 med "Ett motionsyrkande" och slutar på s. 33 med "aktuellamotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Frågor om ordningen för utredande av brott begångna avpolismän har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen.Enligt utskottets mening är tiden nu mogen att införa en annanordning, eftersom den nuvarande måste anses utgöra ett hot moträttssäkerheten. Det är från sådana utgångspunkter inte lämpligtatt brott som har begåtts av poliser utreds av polisen själv,utan i stället bör, som utskottet ser det, utredningsansvaretligga på en opartisk myndighet. Det bör uppdras åt regeringenatt till inkomma med förslag i den riktning somutskottet har angivit. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 45 bort haföljande lydelse:45. beträffande brott av polismänatt med anledning av motionerna 1988/89:Ju210yrkande 2, 1988/89:Ju234, 1988/89:Ju821 yrkande 8, 1989/90:Ju43yrkande 8, 1989/90:Ju44 i denna del och 1989/90:Ju235 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört.29. Bevakningsföretag (mom. 46)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "aktuella motionerna"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det nu anledning att närmaredra upp gränserna för polisens uppgifter i förhållande tillbevakningsföretagen. Bevakningsföretagen har fått ökad betydelseoch vidgade arbetsuppgifter på grund av den ansträngdaarbetssituationen inom polisen. Som utskottet ser det kan dennaexpansion inte godtas i längden, eftersom polisarbete är ensådan grunduppgift som det får ankomma på det allmänna att haansvaret för. Polisiära uppgifter bör således i första handfullgöras av polisen. Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under mom. 46 bort haföljande lydelse:46. beträffande bevakningsföretagatt med anledning av motionerna 1988/89:Ju238,1989/90:Ju45 yrkande 3, 1989/90:Ju210 yrkande 2 och1989/90:Ju607 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört.Särskilda yttranden1. Vissa personalpolitiska frågor (mom. 32)() och () anför:Vi vill inför det förestående budgetarbetet inom regeringenerinra om det yrkande som framförde med anledningav regeringens förslag till statsbudget för innevarande budgetår(se 1989/90:JuU23 s. 11). Vi yrkade då att medelsanvisningen fördet lokala polisväsendet skulle ökas med 5 milj. kr. avsedda förpersonalbefrämjande åtgärder.2. Frågor om m.m. (mom. 36)() och () anför:Inför det förestående budgetarbetet vill vi erinra om deförslag som framförde i samband med beredningen iriksdagen av statsbudgeten för innevarande budgetår. Vi föreslogdå att ytterligare aspiranter skulle antas och att särskildamedel skulle anvisas för att möjliggöra fler administrativatjänster, varigenom poliser skulle kunna frigöras för rentpolisiära uppgifter. Dessa förslag tog sikte inte minst på densvåra personalsituationen inom storstadsregionerna, framför alltStorstockholmsområdet.Justitieutskottets utfrågning om förnyelseinom polisenBilaga 1Inbjudna (i den ordning de deltog):, civilministerOlof , expeditions- och rättschef, civildepartementetAxel Morath, biträdande riksåklagareBjörn , rikspolischefLars Bentelius, generalsekreterare, AdvokatsamfundMats , ordförande i polisstyrelsen, StockholmCarl , vice ordförande i polisstyrelsen, StockholmMarianne , överdirektör, brottsförebyggande rådetUlf , generaltulldirektörSven-Åke Hjälmroth, länspolismästare, StockholmCarl , länspolismästare, GöteborgHans Wästberg, länspolischef, , polismästare, LinköpingGunno Gunnmo, ordförande, justitieutskottet deltog:Britta Bjelle (fp), ordförandeLars-Erik () vice ordförandeUlla-Britt Åbark (s)()()()()()()()()()()()(vpk)()()()Referat från justitieutskottets utfrågning om förnyelse inompolisen den 15 maj 1990Bilaga 2Till grund för referatet ligger en bandupptagning som gjordesvid utfrågningen. Endast viss språklig redigering av texten harskett.De personer som medverkade i utfrågningen finns angivna ibilaga 1.Utskottets ordförande, : Jag vill börja medatt hälsa civilminister och alla andrainbjudna gäster varmt välkomna till justitieutskottets hearing.Regeringen har ju presenterat en proposition som denhar kallat Förnyelse inom polisen, och vi i utskottet ansåg detvärdefullt att som ett led i beredningen av denna propositioninbjuda till en hearing, för att på så sätt få flera synpunkterpå polisens arbete och organisation, och ge oss självamöjligheten att ställa frågor, när vi har så mycket sakkunskapsamlad här, och utveckla vårt eget kunnande.I utskottet kommer vi att få vår första behandling av dennaproposition , och sedan är vår avsikt att justerabetänkandet , vilket betyder -- såvitt jagförstår -- att beslut utifrån propositionen kommer att fattas avriksdagen den 17 oktober.Vi hade tänkt att den här hearingen skulle gå till så, attförst får civilministern ordet, och efter det att han har lämnatsin presentation, tänkte jag att vi kunde ge utskottetsledamöter möjligheter att ställa frågor till statsrådet.Därefter tänkte jag överlåta ordet till biträdanderiksåklagaren, rikspolischefen och generalsekreteraren iAdvokatsamfundet, varefter utskottets ledamöter kunde få ställafrågor.Jag kanske också skall presentera oss som sitter här påpodiet. Till höger om mig sitter vår kanslichef till vänster om mig vice ordföranden ochsjälv heter jag och är ordförande i utskottet. Meddet vill jag än en gång hälsa er alla varmt välkomna till dennahearing och jag överlämnar ordet till statsrådet.Bengt K Å : Tack, fru ordförande! Jag har intetänkt hålla någon längre inledning. Jag har ju haft möjlighetatt breda ut mig på ett antal sidor i propositionen och varitförhållandevis utförlig på de områden där det finns anledningtill det, och jag skall kanske bara kort redovisa hur jag harsett på det här arbetet och propositionen.Jag har känt ett behov av att något utförligare än vad som gesmöjlighet till i budgetpropositionen redovisa situationen inompolisen, polisarbetet så som det nu bedrivs, utvecklingslinjeroch ting som vi går och funderar på. Därigenom skiljer sig denhär propositionen något från andra propositioner. Det är inte enrad olika förslag som behöver ta ställning till, utandet finns några förslag och det finns riktlinjer på ett antalpunkter, där vi menar att vi vill markera hur vi tänkt gåvidare, och där ställningstagande kan vara av nytta.Men vi har också sett det så, att eftersom polisverksamheten ärett så viktigt område i samhället -- av stort intresse förallmänheten, av stort intresse för , förvisso -- ochatt det dessutom finns goda skäl att också ge polisen i den härformen ett underlag för att diskutera sitt eget arbete, bådeinom och de olika polisdistrikten. Därför blivit en produkt av den här omfattningen.En bakgrund har naturligtvis också varit att det nu ärfem--man hade en större organisatorisk förändringinom polisen. Det har hänt ganska mycket , men framförallt kan man se att det nu öppnas nya vägar inom polisarbetetsom det finns anledning att diskutera.Jag vill gärna säga att när jag har varit runt på en radpolisdistrikt i landet -- ganska många -- och följt polisensarbete, är mitt intryck att vi har en god polisorganisation. Vihar en mycket duktig personal inom polisväsendet. Den ärvälutbildad och engagerad, och vi har på det sättet en väldigtgod grund att stå på, och polisarbetet fungerar väl.Men man måste ju konstatera, att vi har brist påresurser på en del områden, och vi har -- om man ser till detstora och viktiga -- en oacceptabelt låg uppklarningsprocent påmånga brott. Vi har långa tider innan en del brott kan bliutredda, och därför är det ett ansvar för oss som statsmakteroch för polisen som skall effektuera det, att göra allt som ståri vår förmåga för att få hög effekt inom polisarbetet -- och attvi tar till vara alla möjligheter till ett effektivare arbete.Det har också samband med de strävanden som vi har påcivildepartementet att förnya en del av den statligaverksamheten genom att använda de möjligheter som finns tillförändring, till förnyelse som vi har angivit i rubriken tillpropositionen. Man kan säga att det går ut på att vi villavreglera, föra ut besluten så långt ut i linjen som det går,att när det gäller polisarbetet renodla och på det sättetanvända resurserna så effektivt som möjligt, i viss utsträckningregionalisera arbetet, men också att samverka mellanpolisdistrikten.Den bild som jag har av polisarbetet är att det händer väldigtmycket av det slaget ute i polisorganisationen. På några punkter-- och dem har vi tagit upp i propositionen -- finns det hinderför att man skall kunna bedriva arbetet vidare enligt deriktlinjerna, men det finns också inom givna ramar väldigtmycket som man kan säga att det handlar om -- att spridainformation och kunskap och erfarenheter av det arbete sombedrivs till andra polisdistrikt, och det sker i storutsträckning på de konferenser och sammankomster och inom denutbildning som finns inom polisen. Men det är viktigt att manockså noterar vad som händer och för det vidare. Min bild äralltså att det pågår ett bra och inspirerat och omfattandearbete ute på polisen. De regler som vi har behöver förändras påett antal punkter, och framför allt står vi inför en förändringav budgetsystemet som kommer att få ganska betydande effekterför polisarbetet. Det är ingen tvekan om att det i vissahänseenden är en organisation som har visat stelheter. Vi styrmed tjänster som finns anvisade till de olika polisdistrikten.Via kommenderingar och annat kan man få rörlighet iorganisationen, men på många områden och i många polisdistriktär det problem med att man då får avstå personal somman tycker att man inte riktigt kan förfoga över. Så när vi nugår in i ett nytt system med treåriga budgetperioder också förpolisen, så är det viktigt att i samband med att det ekonomiskastyrsystemet förändras man också tar till vara de möjlighetertill förändringar inom organisationen som finns. Och det finnsalltså ett betydande samband mellan den förändringen avbudgetsystemet och de tankegångar som finns här i propositionen.Vi har i propositionen begärt ställningstagande på någrapunkter inkl. inriktningen av polisens arbete och riktlinjer närdet gäller avgiftsfinansiering och internationellt samarbete,men jag har också uppfattat -- efter att ha gått igenommotionerna -- att det finns en betydande samstämmighetbeträffande huvudinriktningen av polisens arbete, och det är jagnaturligtvis glad för, och därför har jag inte några punkter avden karaktären att jag måste markera avståndstagande frånnågonting som sagts i motionerna, utan det kan väl tas upp, omdet finns intresse av det.Den här propositionen ser vi alltså både som enpositionsbestämning av var vi står nu av arbete,sedan den senaste större polisreformen, men också som ettavstamp inför 1990-talets polisarbete som bör innebära vissaförändringar och där vi nu drar upp riktlinjerna för det i denhär propositionen.Riksdagsledamot: Du var ganska konkret på tre punkter, närdu redovisade situationen inom polisen . Du sade att detvar brist på resurser, du sade att det var oacceptabelt låguppklaringsprocent och du sade att det var alltför långautredningstider. Vad har du konkret i propositionen föreslagitför att just åtgärda dessa tre brister?Bengt K Å : Ja, den här propositionen står alltsåinte ensam, utan är en positionsbestämning och avstämning. Närjag tillträdde detta ansvarsområde, var det några ting som jagtyckte var allra viktigast -- att öka intagningen hos polisen,och det har utskottet ju också ställt sig bakom -- att vi skallöka intaget nu upp till 800, och det är alltså en mycket kraftigutökning av den utbildningskapacitet som finns, och vi kan redanse effekter av det genom att det finns personal ute underutbildningstiden, och vi kan se hur vi får tillskott avnyutbildade poliser som förändrar situationengenom den högre utbildningsnivån som vi har. Det andra har varitatt öka utrustningsanslagen som vi också har varit ense om medriksdagen, framför allt när det gäller radioutrustning, vapenoch ett antal polishus som vi också har fått fram. Det tredjehar varit att -- där vi har vakanser inom hårt ansträngdapolisdistrikt -- kunna ersätta polispersonal med annan personal(administrativ personal), och det kan vi också se i dessapolisdistrikt att det har givit effekt. Jag har studerat det påplats i ett antal polisdistrikt, och jag tycker atterfarenheterna är väldigt goda, att vi på det sättet har kunnaträtta till en del problem i de polisdistrikt som har varit mestansträngda.I den här propositionen är det alltså en beskrivning av hur vivill att arbetet skall fortgå, att ta bort de regler som nufinns från statsmakternas sida om en detaljindelning avorganisationen som förhindrar ett arbete som jag menar måste blimera flexibelt inom polisen, dvs. rörligheten mellan kriminal-och ordningspolis, hur man skall organisera arbetet på olikaarbetsenheter, hur man skall se till att man får ut störstamöjliga effekt av det. Det mesta av detta, skulle jag viljasäga, har polisen själv i sin hand, och jag sade i min inledningatt det pågår ett intressant utvecklingsarbete på mångapolisdistrikt som kan föras över till andra, men på någrapunkter behöver alltså de regler ändras som statsmakterna stårför.Vi har också tagit upp och endosserat behovet av ett ökatsamarbete mellan polisdistrikten. Många polisdistrikt är justora, med stora avstånd, men vi har på andra håll stor närhetmellan polisdistrikten, också över länsgränserna, och där ettutvidgat samarbete kan ge större effekter -- ändraturlistesamspelet, en bättre uppbackning från andrapolisdistrikt vid större händelser som inträffar osv. Jag menaratt med de organisatoriska förändringar som finns upptagna ipropositionen och de som polisen kan göra själv kan man få ut enstörre effekt av polisarbetet.Riksdagsledamot: poliser och bättre resurser det stårdet inte någonting om i denna proposition. Det kan ju diskuterasvem som har tagit initiativ till vad, men det gör vi inte. Menditt svar på de här tre frågorna är: genom organisatoriskaförändringar i propositionen tror du att man skall komma åt dehär tre konkreta sakerna. Du sade brist på resurser,oacceptabelt låg uppklarningsprocent och de alltför långautredningstiderna.Bengt K Å : Ja, plus de förändringar som vi hartagit ställning till i annat sammanhang i budgetpropositionenoch de förändringar som skett med utökning avutbildning och resurser av olika slag tillsammans med ett annatarbetssätt ger möjligheter till en högre effekt inom polisen.Riksdagsledamot: Det var ju den kraftiga nedskärningen avpolisutbildningen som är den grundläggande orsaken till att vihar stora problem , och jag vill då allra först ställaytterligre en fråga till civilministern om just detta, trots attcivilministern har konstaterat att antagningen har ökat. Ochfrågan är då: Vilka överväganden låg egentligen bakomregeringens beslut att skära ned polisutbildningen så kraftigtsom man gjorde ? Hur vill civilministernmotivera de åtgärderna? Eller är det kanske rent av så -- ochdet är ju alternativet -- att civilministern direkt är bereddatt erkänna att det var ett misstag att skära ned utbildningenså här kraftigt? Det senare skulle ju i och för sig vara väldigtskönt att få höra, därför att då skulle vi också kunna känna osslugna för framtiden, att sådant här inte kommer att upprepas.Bengt K Å : Jag menar att vi kom ner för lågt iutbildningsnivå . Det skedde i ett läge när detvar -- om man vill rekonstruera det -- ett annat läge påarbetsmarknaden. Antalet avgångar var mindre och det var ganskastora överskott av utbildade poliser som inte hade tjänst, meneftersom det är en så pass lång utbildningstid så blev det enför låg kapacitet, när utbildningsnivån gick ner som lägst. Detmenar jag.Riksdagsledamot: Det var alltså ett misstag att skära nerdet så kraftigt, med andra ord.Bengt K Å : Ja, mot bakgrund av att vi fick enhelt annan arbetsmarknad med en större avgång avpoliser, så blev det en situation som blev oacceptabel, dvs. attvi var tvungna att öka antalet poliser igen. vill jag sägaockså till att det här var ett riksdagsbeslutoch inte någonting som regeringen bestämde.Utskottets vice ordförande, tar inte bara upp förnyelsefrågorna, den anger juockså inriktningen för polisverksamheten under de närmaste åren.En punkt i det avseendet är att polisens arbete skall inriktasmera på att förebygga och förhindra brott . Då har vi juden situationen i att vi har en förhållandevis hög andelkriminalpolisorganisation i förhållande tillordningspolisorganisationen, och jag skulle vilja frågacivilministern hur han ser på det förhållandet i jämförelse medden inriktning som skall gälla för polisens arbete i framtiden.Så har jag en fråga till. Det sägs i propositionen på fleraställen att det är viktigt att få ett effektivareresursutnyttjande, och då pratar man om överförande av uppgiftertill administrativ personal för att frigöra polispersonal föregentliga polisuppgifter. Men det finns en fråga som hängersamman med detta med effektivare resursutnyttjande, och det ärju polisdistriktsindelningen. Det läggs inte något förslag ipropositionen om ändrad polisdistriktsindelning. Men hur sercivilministern på den frågan? Finns det något behov att ändrapolisdistriktsindelningen i mot bakgrund av att den harkvarstått i stort sett oförändrad sedan förstatligandet ?Finns det också ett behov av att se över resursfördelningenmellan polisdistrikten -- en grundläggande resursfördelning --också mot bakgrund av att den har varit i stort oförändrad sedanförstatligandet ? Jag vet att det sistnämnda är enkontroversiell fråga, men det skulle ändå vara intressant atthöra civilministerns kommentar till det.Bengt K Å : Ja, en del av de här frågorna kanskeutskottets ledamöter har bättre möjlighet att besvara än jag somhar sysslat med detta under en ändå förhållandevis , menjag skall ge min bild av det.På den första punkten, som tar upp, menar jagatt vi kan se i polisarbetet, och naturligtvis också i detsociala arbetet, hur betydelsefull en förebyggande verksamhetär. Det ligger inte bara i polisens hand, men polisen spelar enviktig roll också i det arbetet. Jag tror att alla som harstuderat det noterar hur betydelsefull polisen själv tycker attverksamheten i skolorna är, och det finns en rad andra exempeldär antingen enskilda poliser genom starkt engagemang har kommitatt arbeta mycket med förebyggande arbete bland ungdom ellersamverkansformer mellan olika kommunala organ och polisen ger enmycket god effekt. Och jag menar att skall man vända påbrottskurvorna så är det centralt att vi får polisen med och attpolisen deltar mycket aktivt i ett sådant förebyggande arbete.Jag har själv någon erfarenhet av detta, och jag tycker att detjag studerat ute på fältet i polisdistrikten visar också isiffror inte så sällan hur betydelsefullt detta är. Dit hörockså kvarterspolisverksamheten, där kontakter mellan enskildapolismän och befolkningen, inte minst ungdomsgrupper, kan ha enmycket stor betydelse för hur utvecklingen är i en stadsdeleller i ett samhälle.Den andra punkten om kriminalpolisen -- vi har en stor andeldär. Ja, internationella sammanställningar tyder på det. Detpågår ju en del arbete där man lägger om rutinerna, där man såatt säga för rapporteringen litet längre hos ordningspolisen,där man försöker klara ut vad som har inträffat ganska snabbt,så att det inte blir liggande i en hög. Med jourtjänst hoskriminalpolisen som direkt kan kopplas till ordningspolisensrapporter, och jag tycker nog att det finns mycket storanledning att fundera på att utveckla arbetet enligt deprinciperna, dvs. ett närmare samarbete, där kriminalpolisensarbete snabbare griper in i ordningspolisens. Det där är nu ettfält som vi inte skall sitta och besluta om, utan noteratendenserna, och där och de olikapolisdistrikten har alla möjligheter att arbeta. Men min bild ärnog att vi måste koppla arbetet mellan ordningpolis ochkriminalpolis närmare varandra, och det finns en del sådanaarbetssätt som jag tycker är bra och riktiga. Det andra är attvi måste få -- som jag menar -- en större rörlighet mellankriminalpolis och ordningspolis. Vi säger ibland att polisenmåste bli mera synlig. Det bör gå att kunna backa uppordningspolisens arbete också från kriminalpolissidan på ettannat sätt. Våra poliser är ju utbildade för olika uppgifter ochskall kunna komplettera varandra på ett mera utförligt sätt änvad som kanske ibland sker. Min bild är att det ibland äralldeles för stängda skott mellan kriminalpolisens arbete ochordningspolisens arbete.Ett effektivare resursutnyttjande tror jag också är möjligt.Det kan ske genom att jämföra enskilda polisdistrikt. Det ger enväldigt olika bild. I en del polisdistrikt har man de allrabästa erfarenheter av möjligheterna att delegera arbetsuppgifterockså när det gäller utredningsarbete till administrativpersonal, förutom då, förstås, det sätt som mer traditionelltkan finnas på en polismyndighet, radio och reception och enmassa andra uppgifter. Jag har nästan aldrig hört någon hanegativa erfarenheter av att man har överflyttat arbetsuppgifterpå det här sättet från poliser till administrativ personal, mendär finns fortfarande en tröghet på många håll mot att göra det.Jag tror alltså att genom att man fortsätter på den vägen så kanman öka effekten av polisarbetet och få ett bättreresursutnyttjande.