bet · GE01SkU6 · 1990-11-29 00:00:00 — Särskild fastighetstaxeringSven , och (allam) anför:Omställningen av jordbruket kan ske under en följd av år, ochpå många håll kan det bli aktuellt med en omtaxering. En sådansärskild fastighetstaxering kan enligt nuvarande regler ske omfastighetens beskaffenhet påtagligt ändras. Omtaxering på grundav sjunkande marknadsvärde utgör däremot ingen tillräckliggrund. Detta kan inte accepteras. Regeringen bör lägga framförslag till ändrade regler för särskild fastighetstaxering såatt sjunkande marknadsvärde tillåts slå igenom påtaxeringsvärdet. Utskottet borde således ha tillstyrktmotionerna Sk16 yrkande 5 och Sk817.4. Vissa värderingsreglerSven , och (allam) anför:I propositionen föreslås beträffande prisbildningen att enlantbruksenhet med större areal får en lägre prisnivå per hektarän mindre lantbruksenheter. Detta kan enligt vår mening godtas.Prisutvecklingen beträffande småhus med tomtmark ingående ilantbruksenhet visar ett högre pris än småhus och tomt påsjälvständig fastighet. Det är att fel att denna prisskillnadfår slå igenom fullt ut vid taxeringen. Prisskillnaden berorsäkerligen till stor del på den rådande avdragsrättenför reparation och underhåll av bostad på jordbruksfastighet.Avregleringen av jordbruket kommer att påverka de nyataxeringsvärdena. Detta beror på ändrad användning av mark ochbyggnader samt på försämrad lönsamhet. Den försämradelönsamheten reser krav på ändrade bestämmelser. Dagenstaxeringsvärde skall motsvara av ett marknadsvärde somberäknats med ledning av det genomsnittliga prisläget i ortenunder andra året före det år då fastighetstaxering sker. Först iandra hand beräknas marknadsvärdet med ledning av enavkastningskalkyl. Betydligt större hänsyn måste tas till enfastighets avkastningsförmåga än till de pris som satts vidförsäljning som kunnat ske innan beslutet om avregleringfattades. Köpeskillingsstatistiken är dessutom i flera avseendenbristfällig, särskilt beträffande skogsmark. Köp av rotposterger ett orealistiskt högt pris utan förankring i de förhållandensom måste vara bestämmande för ett uthålligt skogsbruk påbrukningsenheter i allmänhet. Regeringen föreslår också attvärdet för de första skog även för störrefastigheter skall fastställas så att det överensstämmer medvärdet som skulle ha gällt om taxeringsenheten bestått av endast20 ha. För stora skogsfastigheter är frågan närmast försumbarmedan negativa effekter framför allt kan uppkomma förfamiljejordbruken med ett litet kompletterande skogsinnehav.Regeringens förslag att ändra 14 kap. 2 §fastighetstaxeringslagen (1979:1152) bör avslås. En annan frågasom måste uppmärksammas är avregleringens påverkan på indelningav ägoslag. Stora belopp kommer att betalas ut för somställs om till annan produktion än livsmedel. Denna åkermarkmåste då få en annan klassificering med sänkt taxeringsvärde somföljd. Ersättning kommer också att lämnas till lantbrukare somminskar eller helt upphör med animalieproduktion. Mångaekonomibyggnader kommer därvid inte att kunna utnyttjas, någotsom också bör observeras vid taxeringen. Utskottet borde såledesha tillstyrkt motionerna Sk16 yrkandena 1, 2, 3 och 4 samt Sk18yrkandena 2 och 3.5. Vissa värderingsreglerKarl och (båda c) anför:Regeringen föreslår beträffande åker- och skogsmark attdifferentierade hektarvärden införs så att små enheter åsättsett högre pris per hektar än större enheter. Detta system äronödigt byråkratiskt. Dessutom skulle beträffande skogsmark ävenstörre enheter åsättas ett högre pris per hektar för de första20 hektaren. Detta överensstämmer inte med prisbildningen.Vidare skulle förslaget medföra att småbrukare belastas medhögre fastighetsskatt än brukare av större fastigheter.Lönsamheten är i allmänhet bättre för stora enheter. Motbakgrund härav bör regeringens förslag i denna del avslås.Riksdagen bör dessutom besluta att jämkning av fastighetensvärde skall kunna ske på grund av säregna förhållanden. Enligtvår mening är det angeläget att fastighetstaxeringen så korrektsom möjligt avspeglar marknadsvärdet. Jämkning skall därförkunna ske om fastighetsägaren med egen utredning kan görasannolikt att fastighetens värde är lägre än det avskattemyndigheterna åsatta. Utskottet borde således hatillstyrkt motion Sk17 yrkandena 2 och 4.6. SläktköpKarl (), (), (), () och () anför:Vid fastighetstaxering av jordbruksfastighet används en mycketbegränsad försäljningsstatistik för att fastställa aktuellprisnivå på jordbruksfastigheter. Släktförvärv ingår inte istatistiken. De utgör en stor andel av köpen av lantbruksenheteroch påverkar den totala prisbilden. Därför medför ettförhållande där släktköpen inte inräknas i prisstatistiken ettfelaktigt underlag för fastighetsskatten. Släktförvärvenrepresenterar oftast en noggrann och korrekt bedömning av ettrimligt avkastningsvärde på fastigheten. Vid en mer omfattandeförsäljning av jordbruksfastigheter är det troligt att prisernaskulle närma sig denna prisnivå. Det är därför principielltfelaktigt att inte medtaga dessa släktförvärv vid fastställandetav prisnivån på jordbruksfastigheter. Enstaka försäljningar tillhöga priser borde tillräknas lågt värde i statistiken. Riksdagenbör därför besluta att släktköp skall ingå i prisunderlaget förfastighetstaxeringen. Utskottet borde således ha tillstyrktmotionerna Sk17 yrkande 3 och Sk836.7. SläktköpBengt och (båda fp) anför:Som framhålls i motion Sk19 yrkande 1 ligger priset vidsläktköp i många fall på samma nivå som om försäljningen skulleha skett till utomstående. Enligt vår mening skall släktköpdärför endast anses vara en ovidkommande omständighet -- ochköpen därför exkluderas ur materialet -- i de fall där detvisats att det inverkat på priset. På många mindre orter tordeurvalet ändå vara begränsat när fastighetsvärdena skallfastställas med hjälp av prisstatistik från de senasteförsäljningarna. Ett tillägg med redovisad innebörd bör därförgöras till 5 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Motioner väckta med anledning av propositionen1990/91:Sk15 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar skjuta den allmännafastighetstaxeringen av lantbruksenheter till 1996,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande utredning av utformningen avbehovet av allmän fastighetstaxering,3. att vid bifall på yrkande 1 beslutar avslåpropositionen.1990/91:Sk16 av m.fl. (m) vari yrkas1. att angående värdering av skogsmark avslårförslaget att ändra 2 § 14 kap. fastighetstaxeringslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdering av småhus med tomtmark som ingåri lantbruksenhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beräkningen av marknadsvärdet påjordbruksfastighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avregleringens inverkan påfastighetstaxeringen när det gäller indelningen av ägoslag samtekonomibyggnadernas användning,5. att hos regeringen begär förslag till ändraderegler för särskild fastighetstaxering i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Sk17 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med avslag på propositionen beslutar attnästa allmänna fastighetstaxering av lantbruksenhet skjuts upptill 1996,2. att vid avslag på yrkande 1 avslår propositionensåvitt avser differentierade hektarvärden i enlighet med vad imotionen anförts,3. att med avslag på propositionen i denna delbeslutar att släktköp skall ingå i prisunderlaget förfastighetstaxeringen i enlighet med vad i motionen anförs,4. att med avslag på propositionen beslutar attjämkning på grund av säregna förhållanden skall kunna ske ienlighet med vad i motionen anförs.1990/91:Sk18 av () vari yrkas1. att avslår propositionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdering av småhus med tomtmark som ingåri lantbruksenhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avregleringens inverkan påfastighetstaxeringen när det gäller ekonomibyggnadersanvändning.1990/91:Sk19 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett tillägg till 5 kap. 5 § FTL,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skogsvårdsavgiften.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19901989/90:Sk367 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att allmän fastighetstaxering av jordbruksfastigheterskall ske 1996 med marknadsvärden som grund.1989/90:Sk453 av m.fl. (m) vari -- såvittnu är i fråga -- yrkas6. att beslutar att den allmännafastighetstaxeringen avseende jordbruksfastigheter skjuts upptill 1996.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo274.1989/90:Sk801 av och ()vari yrkas att beslutar att uppskjutafastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter till år 1996.1989/90:Sk809 av och förste vice talmanIngegerd () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att hänsyn skall tas till fastighetensvärde för kulturmiljön vid fastställande av taxeringsvärde förberörda fastigheter.1989/90:Sk817 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till ändraderegler för särskild fastighetstaxering i enlighet med vad somanförts i motionen.1989/90:Sk818 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ändring av fastighetstaxeringslagen(1979:1152).1989/90:Sk820 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att uppskjuta fastighetstaxeringen avjordbruksfastigheter till 1996.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo222.1989/90:Sk830 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att uppskjuta fastighetstaxeringen avjordbruksfastigheter.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo246.1989/90:Sk836 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhur prisnivån på jordbruksfastigheter i samband medfastighetstaxering bör fastställas.1989/90:Sk837 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en skattereduktion skall kunna utgåför genomförda vårdåtgärder för att kunna bibehålla det öppnalandskapet på den egna fastigheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i samband med fastighetstaxeringen ensänkning görs av taxeringsvärdet för fastigheter som hyserfornlämningar, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ellerintressanta kulturlandskapsavsnitt.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Kr368.Yttrande från annat utskottJordbruksutskottet har yttrat sig över proposition 1990/91:47jämte motioner. Yttrandet (1990/91:JoU3y) fogas som bilaga tillbetänkandet. InledningÅr 1981 genomfördes den sista allmänna fastighetstaxeringenför samtliga fastigheter här i landet. Härefter har förfarandetlagts om så att fastighetstaxeringen sker i tre omgångar med enomloppstid . I det nya systemet har hyreshus,industrienheter och specialenheter taxerats 1988 och småhus1990. Lantbruk taxeras 1992. Taxeringen skall enligt dessaregler i fortsättningen genomföras för en av dessa grupper itaget i samma ordningsföljd (prop. 1984/85:222,SkU2).Propositionen (prop. 1990/91:47) utgår från att 1992 årstaxering av lantbruksenheter kommer att genomföras som planeratoch innehåller förslag till vissa tekniska justeringar avreglerna. Motionerna innehåller krav på uppskov med taxeringenoch berör även andra frågor.Uppskov med taxeringen, m.m.I motionerna Sk15 (yrkandena 1 och 3) av m.fl.(m), Sk17 (yrkande 1) av m.fl. (c) och Sk18(yrkande 1) av () yrkas att fastighetstaxeringenskjuts upp till 1966 och att propositionen avslås. Uppskov medfastighetstaxeringen yrkas även i de under förra riksmötetväckta motionerna Sk367 av (), Sk453 av SvenEric Lorentzon m.fl. (m), yrkande 6, Sk801 av (), Sk820 av () ochSk830 av m.fl. (c). Som skäl härför anförs bl.a.att utvecklingen års värdenivå inneburit storaprishöjningar för jordbruksfastigheter men att ett allmäntkraftigt prisfall är att vänta som ett resultat av denomläggning av jordbrukspolitiken som har beslutats av (prop. 1989/90:146, SoU25). Även skatteomläggningen kan antaskomma att medföra ett prisfall. Enligt motionärernas mening ärdet inte lämpligt att genomföra en allmän fastighetstaxering inuvarande osäkra läge. De stora höjningar av taxeringsvärdenasom skulle bli följden skulle medföra en kraftigt ökad ochalltför hård beskattning, om inte detta motverkas genom andraåtgärder på beskattningsområdet. Ett uppskov till 1996 skulleinnebära att taxeringen kommer att grundas på prisnivån 1994,dvs. en tidpunkt då effekterna av omläggningarna bättre kanbedömas.Jordbruksutskottet har i sitt yttrande avstyrkt motionerna medhänvisning till att de marknadsvärden som låg till grund för1981 års fastighetstaxering kan betraktas som inaktuella och attdet föreligger ett behov av en allmän fastighetstaxering avlantbruk. Ett uppskov innebäratt den nuvarande eftersläpningen för jordbruksfastigheterförvärras och skulle också medföra att systematiken i denordningsföljd som gäller för taxeringen av fastigheter avolika slag bryts. skall framhållas att defastighetstaxeringar som enligt detta system har genomförts 1988och 1990 för hyreshus, industrier och småhus har medförtväsentliga höjningar av värdenivåerna för sådana enheter. Dessaoch andra uttryck för de allmänna prisförändringarna har redanbeaktats genom lättnader i uttaget av förmögenhetsskatt, och iproposition 1990/91:54 föreslås nu att också arvs- ochgåvoskatteuttaget mildras. När det gäller dessa skatter villutskottet erinra om att förmögenhet i jordbruksfastighet endasttas av nettobeloppet. Vidare innebäreftersläpningen för taxeringsvärdena på jordbruksfastigheter enej avsedd lättnad i fråga om fastighetsskatten, eftersomskattesatsen för bostadsbyggnader inom jordbruket inte avvikerfrån vad som gäller för andra bostadsbyggnader av samma typ.Beträffande skogsvårdsavgiften påverkas det totala uttaget avsådana avgifter i princip inte av en allmän höjning avtaxeringsvärdena, eftersom procentsatsen för denna avgift påsikt avvägs med hänsyn till storleken av vissa kostnader somsamhället har för skogsbruket i dess helhet. framhåller kommer man också att beaktakommande förändringar av värdenivåerna i den översyn som förnärvarande pågår beträffande skogsvårdsavgiften (dir.1990:47).Vad som har anförts innebär enligt utskottets uppfattningatt motionärerna överdriver de svårigheter som de väntadehöjningarna av taxeringsvärdena kan antas medföra förjordbrukarna. Utskottet vill i och för sig inte bestrida attavregleringen på jordbruksområdet och andra omständigheter kanmedföra ett prisfall på jordbruksfastigheter. Ifastighetstaxerigen är emellertid inbyggd en säkerhetsmarginalsom innebär att värdet skall tas upp endast till avmarknadsvärdet före taxeringsåret, och en ny allmänfastighetstaxering skall enligt gällande regler genomföras 1998på grundval av marknadsvärdena . Med anledning av vad somanförts i vissa motioner vill utskottet också framhålla att detunder mellantiden i enskilda fall finns möjligheter till nytaxering enligt reglerna för särskild fastighetstaxering, t.ex.om värdet gått ned med minst en femtedel på grund avskogsavverkning eller annan ändring i fastighetens fysiskabekaffenhet eller med minst hälften om verksamheten helt eller iallt väsentligt lagts ned.Mot den angivna bakgrunden finner utskottet att det inte finnstillräckliga skäl att uppskjuta taxering avjordbruksfastigheter. förutsätter utskottet attregeringen noga följer utvecklingen och skyndsamt lägger framförslag till åtgärder om det visar sig att avvecklingen avjordbruksregleringen medför ett så avsevärt prisfall att 1992års taxeringsnivå ej framstår som acceptabel.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de angivnamotionsyrkandena om uppskov med taxeringen av lantbruk 1992 ochom avslag på propositionen i dess helhet.Utredning om fastighetstaxeringenYrkande 2 i motion Sk15 av m.fl. (m) innehållerett krav på utredning angående utformningen och behovet avallmän fastighetstaxering. Enligt motionärernas mening bör mangå över till en värdering med ledning av avkastningsvärdet. Deanför vidare att förmögenhetsskatten på arbetande kapital,fastighetsskatten och skogsvårdsavgiften bör slopas,något som bl.a. skulle skapa förutsättningar för att också slopaeller starkt förenkla fastighetstaxeringen.Utskottet framhöll vid sin behandling av likartadefrågor (1989/90:SkU30) att fastighetstaxeringen fortfarandeframstår som ett lämpligt underlag för bedömningen av mångaskattefrågor och att den inte kan undvaras. Medhänsyn till den översyn av frågan som regeringen dock aviserat(prop. 1989/90:110) kunde det enligt utskottet inte ansesaktuellt för att göra något uttalande härom. Enligtvad utskottet nu har inhämtat kommer den aviserade översynen attpåbörjas . Utskottet vidhåller sin uppfattning ochavstyrker motion Sk15 även i denna del.Särskild fastighetstaxering, m.m.I motion Sk16 av m.fl. (m) anförs att storaarealer kan komma att ställas om till annan produktion än förlivsmedel, att ekonomibyggnader utrangeras till följd av minskadeller nedlagd animalieproduktion etc., omständigheter som enligtmotionärernas mening bör beaktas vid fastighetstaxeringen(yrkande 4). Liknande synpunkter ligger också till grund för detyrkande i samma riktning (yrkande 3) som framställs i motionSk18 av (). I den förstnämnda motionen (yrkande 5) avKnut m.fl. (m) och i motion Sk817 av ochKarl-Gösta () åberopas sådana och andra förhållandentill stöd för att sjunkande marknadsvärden skall kunna läggastill grund för omtaxering enligt reglerna om särskildfastighetstaxering.Ändringar i jordbruksdriften kan i väsentlig utsträckningbeaktas vid den ordinarie allmänna fastighetstaxeringen och kan-- som framgår av vad utskottet redan har anfört -- ocksåmedföra omtaxering genom särskild fastighetstaxering, omändringarna är genomgripande. När det gäller fallandemarknadsvärden har utskottet vid sin tidigare behandling avdenna fråga (se bl.a. 1988/89:SkU36) avstyrkt att reglernaändras eftersom detta kan befaras leda till att den särskildafastighetstaxeringen på en omväg blir en ny allmänfastighetstaxering. har i sitt yttrande intefunnit anledning till annan bedömning. avstyrkerde nu aktuella yrkandena.VärderingsnivåernaEnligt gällande principer skall taxeringsvärdet motsvara 75%av fastighetens allmänna saluvärde. I motion Sk16 av KnutWachtmeister m.fl. (m) yrkas bl.a. (yrkande 3) att större hänsyntas till avkastningsvärdet för ett långsiktigt, rationelltjordbruk. Enligt motionärernas mening ärköpeskillingsstatistiken bristfällig i flera avseenden, och deförsäljningar som förekommer på den öppna marknaden vilar oftapå speciella förutsättningar som lett till alltför höga priser.En annan svaghet i prisstatistiken är att släktköpen inte tagitsmed, trots att de ofta representerar en noggrann värdering.Därtill kommer, som redan nämnts, att avregleringen avjordbruket väntas medföra en försämrad lönsamhet och ettkraftigt prisfall.I motionerna Sk17 yrkande 3 av m.fl. (c), Sk19yrkande 1 av m.fl. (fp) och Sk836 av () yrkas av motsvarande skäl att släktköp skall kunna ingå iprisstatistiken.Enligt utskottets mening bör utgångspunkten -- i avvaktan påden översyn som kommer att företas -- liksom varaatt fastigheterna skall tas av marknadsvärdet tvåår före den allmänna fastighetstaxeringen. Utskottet instämmerockså i vad som anförs i propositionen och i jordbruksutskottetsyttrande om att det i prisunderlaget endast bör ingåförsäljningar där köpeskillingarna huvudsakligen har bestämtsutifrån fastighetens egenskaper som sådana. Det ortprismaterialför jordbruksfastigheter som föreligger är nu dubbelt så stortsom inför fastighetstaxeringen 1981, och statistiken har även avandra skäl en bättre kvalitet . Vid tidigare årsbedömning av värderingsfrågorna har det visat sig att släktköpeni prishänseende generellt legat under andra köp.Eftersom målsättningen vid fastighetstaxeringen bör vara att fåfram ett värde som utgår från det pris som kan erhållas på denöppna marknaden finner utskottet i likhet med föredragandestatsrådet och jordbruksutskottet att det inte finns skäl attfrångå ställningstagandet att släktköpen inte skall ingå iprisstatistiken.Med det anförda avstyrker utskottet de nu ifrågavarandeyrkandena.JämkningI motion Sk17 av m.fl. (c) yrkas bl.a. (yrkande4) att riktvärdet skall kunna jämkas om ägaren med egenutredning kan göra sannolikt att fastighetens värde är lägre.Som anförs i propositionen är riktvärdena inte bindande. Kanägaren visa att riktvärdet på grund av särskilda förhållanden ärför högt bör detta sättas ned. Utskottet finner i likhet medjordbruksutskottet att motionsyrkandet kan tillgodoses inomramen för gällande bestämmelser och avstyrker motionen i dennadel.Arealens storlekMed hänvisning till vad som framkommit iprisstatistiken föreslås i propositionen att värdet av småhusmed tomtmark som ingår i lantbruksenhet tillåts variera medhänsyn till hur stor enhetens produktiva mark är. Motsvarandeförslag läggs fram också beträffande annan mark. Bakgrunden äratt det visat sig att små enheter ofta betingat ettförhållandevis högt pris till följd av efterfrågan sompermanent- och fritidsbostad och därmed sammanhängande faktorerav olika slag.I motionerna Sk16 yrkandena 1 och 2 av m.fl.(m), Sk17 yrkande 2 av m.fl. (c) och Sk18 yrkande 2av () yrkas avslag helt eller delvis på propositioneni denna del. Till stöd härför anförs bl.a. att förslagen kan fåkännbara nackdelar för familjejordbruken och att de konstateradeprisskillnaderna bl.a. kan bero på den avdragsrätt förreparation och underhåll som rått för bostad påjordbruksfastighet men som slopas fr.o.m. 1991.Enligt propositionen visar prisstatistiken en klart högreprisnivå per hektar för de mindre enheterna. Av vad som anförs ipropositionen och i jordbruksutskottets yttrande framgår att enrad omständigheter torde ha bidragit till detta förhållande.Enligt utskottets uppfattning kan man med det framlagdaförslaget få en mer rättvisande värdering än vad som är möjligtmed nuvarande regler. Utskottet tillstyrker därför i likhet medjordbruksutskottet propositionen och avstyrker motionerna idenna del.Kulturbyggnader m.m.I motion Sk809 av och förste vice talmanIngegerd () begär motionärerna att hänsyn skall tastill fastighetens värde för kulturmiljön vid fastställande avtaxeringsvärdet. Vidare yrkas i motion Sk837 av () att som sin mening ger tillkänna att skattereduktion bör kunna medges för åtgärder somsyftar till att behålla ett öppet landskap och att ett lägrevärde bör fastställas för fastigheter med fornlämningar,kulturhistoriskt värdefull bebyggelse eller intressantakulturlandskapsavsnitt.Åtgärder för att bibehålla ett öppet kulturlandskap på enjordbruksfastighet är, som utskottet konstaterat ,avdragsgilla vid inkomsttaxeringen.När det gäller fastighetstaxeringen beaktar man enligt deanvisningar som har gällt att kulturminnen ochliknande kan påverka marknadsvärdet både i höjande och sänkanderiktning. För vissa hus kan en byggnadsminnesförklaring verkasänkande på marknadsvärdet på grund av högreunderhållskostnader. Så t.ex. kan en justering nedåtaktualiseras för exempelvis slottsbyggnader. Eftersom dessafrågor enligt utskottets mening redan uppmärksammas vidfastighetstaxeringen avstyrker utskottet motionerna.Taxeringsenhet och beskattningsnatur, fastighetsskattDen inkomstskattereform som genomförs fr.o.m. inkomståret 1991innebär bl.a. att fastigheterna vid inkomstbeskattningenklassificeras som privatbostadsfastigheter ellernäringsfastigheter. Bestämmelserna vid fastighetstaxeringen omindelning i jordbruksfastigheter eller annan fastighet behövsinte längre. I propositionen föreslås därför att denna indelningslopas, med verkan fr.o.m. den särskilda fastighetstaxeringen1991.Vidare förslås att de hyreshus som ibland kan ingå i enlantbruksenhet -- ca 150 arbetarbostäder och liknande mindrehyreshus vid allmänna fastighetstaxering -- skallvärderas på samma sätt som gäller för småhus i lantbruk, underförutsättning att de innehåller högst tio lägenheter.