bet · GE01LU9 · 1990-11-06 00:00:00 — Vidresursknapphet är ett sådant system ägnat att leda tillsamarbetssvårigheter.Resurssituationen kan dock förväntas bli bättre inom dennärmaste tiden. KFM-S har i årets lönerörelse blivit särskilttillgodosedd för att kunna möta den konkurrens om arbetskraftensom råder i . Därtill skall läggaseffekterna av den omorganisation av exekutionsväsendet somskedde i syfte att omfördela landets exekutivaresurser så att de bättre stämmer överens med arbetsbelastningeninom de olika kronofogdemyndigheterna. För KFM-S vidkommandeinnebär omfördelningen att myndigheten skall tillföras ettbelopp av ca under vart och ett av de trekommande budgetåren enligt en av utarbetadutvecklingsplan för exekutionsväsendet som har avlämnats tillregeringen. Enligt besked erhåller KFM-S somtillskott för nästa budgetår. En förbättrad resurssituationförtar dock inte behovet av en snar lagreglering avborgenärsuppgifterna.Beträffande ADB-utvecklingen inom exekutionsväsendet kännerinte KFM-S igen den av motionärerna beskrivna situationen.Exekutionsväsendets ADB-stödda redovisningssystem () medgeratt mindre ärenden bevakas för att ge utrymme för behandling avstörre mål. Ett prioriteringssystem i kombination med ettplaneringssystem i ger handläggarna stora friheter vid urvalav arbetsmaterial. Det som hitintills har styrt detta urval motbeloppsstora gäldenärer är inte begränsningar i utan snararerådande resursbrist.Sammanfattningsvis vill KFM-S framhålla att behovet av nylagstiftning i form av ny indrivningslag är stort ochmyndigheten stöder motionärernas hemställan i den delen.Kronofogdemyndigheten i Kronobergs länInledningKronofogdemyndigheternas verksamhet har sedan starten 1965förändrats i betydande grad. Huvuduppgiften är alltjämtindrivning av allmänna mål (skatter och avgifter m m) samtverkställighet av enskilda mål, men arbetet har blivit meromfattande och svårare. De problem motionen tar upp rör ihuvudsak hanteringen av allmänna mål.Måtten för indrivningsverksamheten var länge antalet inkomnamål och utfallet i kronor och ören. haremellertid antalet gäldenärer kommit i fokus. Det övergripandemålet för exekutionsväsendet är att verka för att alla skallgöra rätt för sig i rätt tid och ordning. Förkronofogdemyndigheterna (KFM) gäller det att nedbringa antaletgäldenärer. Det kan ske dels genom en effektiv indrivning,dels genom mer allmänt förebyggande åtgärder, som syftartill att människor och företag inte skall låta restföra sig.Motionärerna pekar på väsentliga problem, som rör deförfattningsmässiga och tekniska förutsättningarna för en godindrivning. Vidare berörs behovet av rehabiliterande åtgärder.KFM-G, som till fullo delar motionärernas uppfattning, lämnarnedan några synpunkter i berörda frågor. Därutöver tar KFM-G uppbehovet av riktlinjer för den förebyggande verksamheten.Effektiv indrivningRegelverketIndrivningsarbetet har i huvudsak sin ram i uppbördslagen.Däri behandlas såväl skatteförvaltningens somexekutionsväsendets roller. Delvis är gränserna diffusa ochuppgifterna otydliga. KFM och skatteförvaltningen uppträder bådasom företrädare för staten. För allmänheten ärbehörighetsproblematiken stundom förvirrande. Vissa moment somhar anknytning till KFM:s indrivningsarbete så som t exackordsuppgörelse ligger ej i KFM:s hand utan måste hänskjutastill länsskattemyndigheten (LSKM).I lagen har beslutsansvar och kriterier för t ex institutenanstånd och avkortning reglerats utförligt medan andra viktigainslag sådana som gäldenärens möjligheter till betalningsuppskoveller avbetalning i princip är oreglerade. Skillnaderna ibegreppen anstånd -- uppskov, avkortning -- avskrivning är förden enskilde gäldenären svårbegripliga och lätta attmissuppfatta. Anstånd lämnas av skatteförvaltningen enligtbestämda regler. Uppskov lämnas av KFM utan närmareförfattningsstöd. För allmänheten är anstånd och uppskovsynonymer. Termen avskrivning av skuld är i folkmun liktydigtmed ett definitivt avförande av fordran ur bokföringen. Inga nyakrav behöver emotses. Staten däremot tillåter sig att ta upp enavskriven fordran till förnyad behandling med stöd avuppbördslagen.Det anförda är exempel på oklarheter som belyser behovet avett nytt och tydligare regelverk; ett som underlättarmyndigheternas arbete och som är mer begripligt för medborgarna.Skatteindrivningsutredningen () har i de två betänkanden, somomnämns i motionen, lämnat goda förslag till lösningar.Tekniskt stödKFM saknar i stort sett möjligheter att styra måltillflödet.De senaste åren har visserligen antalet gäldenärer med allmännamål minskat något, men har flödet av enskilda mål ökatkraftigt. Ökningen vid KFM-G var för åren 1988--1989 sammanlagt25 %. Även om antalet gäldenärer inte har ökat i sammautsträckning medför själva målströmmen svåra hanteringsproblem.Programmen för ADB-stöd byggs ut successivt, men eftersom depersonella resurserna krymps tvingas KFM tillprioriteringar på sätt som nämns i motionen. Ett betydande antalgäldenärer med små mål bearbetas inte aktivt inom rimlig tid.Prioriteringen är ur arbetssynpunkt nödvändig och rimlig påkort sikt. På lång sikt däremot kan den få förödandekonsekvenser. Om gäldenärerna inte utsätts för något tryckundergrävs betalningsmoralen. Gäldenärerna och människor i derasnärhet med likvida svårigheter kan frestas att släppa fler måltill restföring, eftersom inget tycks hända. når deen skuldnivå, där KFM:s kraftigare artilleri sätts in. Då blirdet sannolikt svårare att föra vederbörande åter på rättbetalstig. Systemet tenderar med andra ord att skapa fall, somkräver ännu mer resurser.För att motverka detta krävs särskilda insatser. Självfalletvore en personell förstärkning ett bra sätt. Som framgår avmotionen finns det emellertid ADB-tekniska lösningar, som kanhjälpa KFM att klara bevakningen av småmålen. Det är viktigt attKFM, som motionärerna framhåller, tillförs ytterligareADB-stöd. Detta stöd får dock inte begränsas till resurser förny programutveckling. Datoriseringen i sig gör att allt störredel av personalen blir beroende av kontinuerlig tillgång tillterminal. Medel måste därför avsättas så att terminaltillskottkan ske i snabbare takt än den som planerats.Förebyggande verksamhetDen förbyggande arbetsuppgiften syftar till att förhindrarestföring. Exempel på detta arbete är information tillskolungdom och till nystartade företag. Den förebyggandeuppgiften är omnämnd i den instruktion för KFM, som gäller sedan1988-07-01. Någon lagreglering av hur det förebyggande arbetetskall bedrivas finns överhuvudtaget inte. KFM har inte fåttnågra särskilda resurser för ändamålet.Det är betydelsefullt med förebyggande åtgärder. Sådant arbeteutförs också av andra samhällsorgan och myndigheter. Hit hört ex spardelegationen, och försvaret. Denväsentligaste målgruppen är skoleleverna. Arbetet mot skolornaförsvåras p g a konkurrens om tid för olika slag avinformationsinsatser. För ett effektivt utnyttjande avsamhällets resurser är det viktigt, att ger riktlinjerför hur arbetet skall bedrivas, vem som skall ha ansvaret ochvilka resurser som skall nyttjas.RehabiliteringTill det förebyggande arbetet i vidare mening hörrehabilitering av företag och enskilda. Rehabiliteringen kan skei form av offentligt ackord, skatteackord ellerunderhandsuppgörelse, s k bonnackord. De två första formerna ärvisserligen lagreglerade, men de kriterier som skall gälla förtillvaratagande av statens borgenärsintressen är över lagsynnerligen ofullständiga.I praktiken används ackord huvudsakligen förföretagsrekonstruktioner. Utanför hamnar oftast fysiska personermed stora skatteskulder. kan restföringen varaofrivillig och bero på t ex arbetslöshet, sjukdom ellermisslyckat företagande. Till denna skara av restförda kommer enännu större, som har stora enskilda mål -- offren för kredit-och kontokortsföretagens oblyga utlåningsverksamhet de senasteåren.De människor det här gäller ser ingen väg ur skuldträsket. Förmånga återstår ständiga krav och återkommande kontakter med KFM,familjebekymmer, misär, social nesa och kanske psykisk ohälsa.Problematiken har uppmärksammats och påtalats avsocialförvaltningar, konsumentrådgivare m fl. KFM sitter mitt ismeten, men saknar regler och former för rehabiliterandeinsatser. Det har lett till att 24 KFM var för sig och beroendepå resurser och intresse håller på att utveckla olika modellerför skuldsanering. KFM-G är inget undantag.Myndigheten har inlett en aktivitet för att i samarbete medbanker, konsumentrådgivare och socialförvaltningar försöka fåfram kriterier och former för skuldsanerande åtgärder.Skuldsaneringen är tekniskt sett en form av underhandsackord.Stötestenen är finansieringen av ackordslikviden. Intresset frånflertalet banker är ljumt. Till undantagen i G-län och . KFM-G anser att alla banker,övriga kreditinstitut och kontokortsföretag måste ta sitt ansvari rehabiliteringsarbetet. Förmodligen kommer de inte att göradet utan ingripande från riksdagen.Trots svårigheterna känner sig myndigheten i avvaktan påcentrala åtgärder tvingad att göra något. Behovet bedöms somstort och kan väntas öka. Höjs t ex räntan kommer sannolikt deexekutiva fastighetsförsäljningarna att öka i antal. Iåtskilliga fall kommer fastighetsägarna att ha kvar betydandeskulder under en lång följd av år. En annan låntagargrupp, somnu ökar, är den som för att klara sitt akuta lånebehov, tarutlandslån. Fördyras lånevalutan kommer många av lånen att bliverkställighetsfall för KFM. En liknande situation förekom årenrunt förra decennieskiftet.KFM-G anser att någon form av skuldsaneringsinstitut måsteinföras . och för hela riket enhetliga regler vadgäller kriterierna för när rehabilitering får ske,handläggningsformerna, ansvarsfördelningen och finansiering avackordslikvider m m. Insatserna måste samordnas mellan deansvariga för olika förvaltningsområden, närmastkonsumentverket, och exekutionsväsendet. I dettasammanhang är det också nödvändigt att skapa klara och entydigaregler för hantering av det allmännas fordringar --såväl de somberörs av särskild skuldsanering som de som rör ackord ochmyndighetsinterna uppgörelser.Gränserna mellan LSKM:s och måste röjasoch göras siktbara såväl för tjänstemännen som för allmänheten.SIU har i sitt förslag till indrivningslag behandlatproblematiken på ett förtjänstfullt sätt. KFM-G är emellertidoense med utredningen vad gäller ansvarsfördelningen mellan LSKMoch KFM i ackordsfrågor. KFM-G anser att dessa frågor precis someftergift och annan skuldsanering liksom därmed förknippadefrågor om uppskov och avbetalning bör handläggas av KFM.Tillräcklig kompetens finns.Genom en sådan förändring av ansvarsfördelningen skulle tidoch resurser sparas. KFM har den bästa överblicken övergäldenärens situation och kartlägger regelmässigt denna. KFM harvidare i själva indrivningsarbetet förhandlingar med gäldenäreneller dennes företrädare om möjligheterna till uppgörelse medstaten. Det är KFM-G:s erfarenhet att de flesta ackordsfallenbörjar med förhandlingar hos KFM. Förhandlingsturerna upprepasdärefter i långa stycken hos LSKM. Detta är föga rationellt.KFM-G anser att ansvaret för ackordsbeslut bör överföras tillKFM.Med nämnda ändring tillstyrker KFM-G att SIU:s förslag tillindrivningslag genomförs . Det skulle främja såvälenhetligheten som kvalitén i myndigheternas arbete och göra detlättare för allmänhet, gäldenärer och dessas företrädare attöverblicka rättsläget, möjligheterna och skyldigheterna.SammanfattningMotionärerna berör betydelsefulla problem för KFM. KFM-Gställer sig bakom motionens krav på ytterligare lagstiftning ochutbyggt ADB-stöd. Sålunda bör en indrivningslag och ettlagreglerat skuldsaneringsinstitut införas. Större resursertill utveckling av ADB-program och inköp av dataterminalermåste tillföras exekutionsväsendet. bör utfärdariktlinjer för hur den förebyggande verksamheten skallbedrivas, vem som skall ha det övergripande ansvaret och vilkaresurser som skall nyttjas.Kronofogdemyndigheten i länINLEDNINGFöre fanns det tre kronofogdemyndigheter (KFM) iKalmar län; en i , en i och en i . Nufinns det en KFM i länet. KFM bedriver i sin nya organisationverksamhet från samma verksamhetsorter som föreomorganisationen. KFM har därutöver verksamhet från trestationeringsorter, , och . framgår av bilaga 1. Inom verksamhetsområdetför kontoret i bor 119.000 personer, för kontoret iOskarshamn 47.000 personer och för kontoret i 72.000personer.NÅGRA UPPGIFTER OM MÅLMÄNGDER M MUnder en treårsperiod (1987 -- 1989) har A-målen till beloppenökat med . E-målen har under samma tidsperiodökat i antal med samma procentsats. harantalet anställda minskat med 6. KFM står inför att genomföraytterligare personalminskningar genom att kommer attdragas bort från KFMs anslag -- 93. Dettamotsvarar minst 7 anställda. arbetar 70 personer hos KFMeller uttryckt i årsarbetskrafter 65,5.KFM går över till att yttra sig över de tre strecksatsersom tagits upp i motionen.BÄTTRE UPPDELNING OCH KLARARE GRÄNSER NÄR DET GÄLLER KFMs OCHSKATTEFÖRVALTNINGENS BORGENÄRSUPPGIFTERKFM anser, att bägge verksamheterna skulle må bättre av attdet gjordes en ordentlig uppdelning av borgenärsuppgifterna dememellan. Om en sådan uppdelning kommer till stånd, blir detockså lättare att dra klara gränser mellan de bäggeförvaltningarna. För att belysa hur kontroversiell frågan är omborgenärsuppgifternas fördelning mellan de bägge förvaltningarnavill KFM återge delar av JUSEKs remissvar på Förslaget till enindrivningslag (SOU 1987:10). "De förslag utredningen framför ärytterst kontroversiella bland /SRs medlemmar inomexekutionsväsendet och skatteförvaltningen. Frågeställningarnaomfattar främst vilka borgenärsfunktioner som skall utövas avkronofogdemyndighet respektive av skattemyndighet. Deställningstaganden som därvid kan komma att göras påverkardrastiskt det framtida behovet av kvalificerad, högskoleutbildadpersonal inom de två områdena. Detta medför att medlemmarna inomexekutionsväsendet respektive skatteförvaltningen har heltoförenliga uppfattningar om utredningens förslag. har intefunnit det meningsfullt eller möjligt att söka sammanjämkade två medlemsuppfattningarna". avstyrkte isitt yttrande över förslaget till indrivningslag attborgenärsuppgifterna skulle omregleras enligt förslaget och fannatt det fanns risk för att onödigtvis "låsa fast"borgenärsfunktionen.Saken rör sig -- enligt KFMs uppfattning -- främst om treborgenärsfunktioners hemvist;betalningsskyldighet för tredje mankonkursansökanackord eller eftergift.Betalningsskyldighet för tredje manEn effektiv indrivning av skatt och avgifter mot företagkräver att man kan använda och spela med alla kort. Det måstevara en strävan hos staten att minska byråkratin genom att sammafråga inte handläggs på fler ställen än nödvändigt.Dagens situation försvårar för kronofogdemyndigheterna underföretagsindrivningen genom att KFM inte formellt kan användaalla påtryckningsmedel och därmed inte överblicka uppgörelserna.Detta läge ger utrymme för en gäldenär att spela ut statensföreträdare mot varandra men framförallt förlorar handläggningenoch indrivningen tempo.Ett utnyttjande av reglerna om tredje mansbetalningsskyldighet måste ses som en fortsättning och till ochmed en del av indrivningsarbetet. De företag som indrivningenmest frekvent riktar sig mot är av den storleken att företagetoch dess ägare/företrädare är så intimt förbundna med varandraatt det är svårt att se skillnaderna mellan dem.KFM anser, att skatteförvaltningen och exekutionsväsendet börha en annan gränsdragning mellan sig. Skattemyndigheterna ärspecialiserade på allt som har med skatt att göra fram tilluppbörden. Den som inte betalar i rätt tid skall kunna vända sigtill en enda myndighet för att diskutera hur den försummadebetalningen skall kunna ske. Sådan förhandling hör hemma iindrivningsverksamheten. Det bör vara ett allmänt intresse attden uppgiften inte är delad. Detta bör givetvis inte hindra attskatteförvaltningen -- likt andra borgenärer -- också ifortsättningen påminner om betalning innan överlämnande skertill kronofogdemyndigheterna.KonkursI dag råder den ordningen att samtliga kronofogdemyndigheterhar behörighet att besluta om konkursansökan genom fullmakt frånskatteförvaltningen. Behovet av kodifiering av gällande ordningär inte speciellt stor. Rågångarna mellan de bäggeförvaltningarna blir dock tydligare om lagbestämmelse införs iämnet.Ackord och annan eftergiftAnnan eftergiftEtt av syftena med indrivning hos en skuldsatt person är attförsöka få denna på sådan bog att han börjar betala sina skatteri rätt tid och i rätt ordning samt att deklarera och lämna deuppgifter som är nödvändiga för en rätt taxering. Många av dessagäldenärer måste handläggas i särskild ordning, i ettrehabiliteringsarbete. Arbetet är långsiktigt, tidsödande ochkräver god kontakt med gäldenären och förhandlings- ochövertalningsförmåga av handläggaren.Nuvarande lagstiftning ger inga formella möjligheter att geeftergifter i indrivningsarbetet. Det är naturligtvis svårt attföra en förhandling med gäldenären utan att kunna erbjuda något.En sådan förhandling ter sig inte särskilt lockande förgäldenären. Det skall inte stickas under stol med att det finnsen form av eftergift, "bonnackord", som innebär att uppgörelseträffas med en gäldenär om betalning av vissa poster mot attandra avskrives. Denna ordning är självklart intetillfredsställande men har drivits fram av skälet attregelsystemet saknar ventil.KFM anser att det verkligen behövs en ventil, framförallt avsociala skäl. Tillämpningen av denna eftergiftsmöjlighet börvara restriktiv och läggas på hög nivå inom KFM. På andraområden som exempelvis bötesindrivning, återvinning i konkursoch betalningsskyldighet för tredje man finns ju möjlighet tilljämkning och eftergift. Här har också utbildats en praxis somkonkretiserar de situationer i vilka eftergift kan komma ifråga. Den utvecklingen kan givetvis förutses iskatteindrivningen.AckordInför ett ackord krävs många bedömningar; en viktigbedömningsgrund är den företagsekonomiska. Vilken framtid harföretaget? Hur ser det ut i branschen? Är problemen som leddefram till obeståndet undanröjda inför ackordsbeslutet? Den somskall göra sådana bedömningar måste också ha goda kunskaper iföretagsekonomi och obeståndsrätt. På KFM finns bådeföretagsekonomisk kompetens och kunskaper om obestånd ochrättsfrågor som hör samman därmed. KFM har såledeskronofogdeekonomer som är mycket vana vid att bedöma livskrafthos företag och att hantera obeståndsfrågor genom sinautredningsinsatser för konkursförvaltare och tillsynsmyndigheteri konkurser. Kronofogdepersonalen är rent avspecialister/experter på företag i kris.Vinklingen av ett ackordsärende mot sysselsättningen och andramed sysselsättningen sammanhängande faktorer motiverade attuppgiften en gång fanns på , som har att taregionalekonomiska hänsyn. Dessa skäl väger uppenbarligen intelika tungt numera eftersom man flyttat över ackordsbesluten frånlänsstyrelsen till skatteförvaltningen. Det är andrabedömningsgrunder som skall väga tyngre, exempelvis rentföretagsekonomiska och sådana som beror på att konkurrensen intefår snedvridas genom ackordet, men framförallt att ackordetskall vara till fördel för det allmänna.KFM känner till en del exempel på hur indrivning mot företagmed en total genomgång av företaget tillsammans med övrigaborgenärer utmynnat i en ståndpunkt att ackord kan vara enlämplig lösning. I detta skede har KFM nödgats skicka ivägföretagaren till skatteförvaltningen för att där köra en reprispå turerna hos KFM.-- Att antaga eller förkasta ackord kan inteses som en isolerad företeelse skild frånindrivningsverksamheten. I praktiken är frågor om ackord,indrivning, konkurs och betalningsansvar för tredje mansamtidigt eller i vart fall inom en ganska begränsad tidrymdaktuella för samma gäldenär.KFM anser att dubbleringen av borgenärsskapet medför vissatillämpningssvårigheter i skatteindrivningen.SAKLIGA ÄNDRINGAR FÖR ATT REHABILITERINGKFM vill minska antalet gäldenärer och förebygga att detkommer nya, vilket motionärerna helt rätt understryker. KFMarbetar intensivt med frågor som hör samman med bl a ekonomiskrehabilitering av gäldenärer, såväl genom riktade åtgärder somgenom mer generella insatser. Följande provkarta lämnas här påolika åtgärder och insatser KFM gjortrehabiliteringsprogram har satts igång. Riktlinjerna för dennaverksamhet bifogas, bilaga 2en temadag i ämnet har hållits med inbjudna från banker,socialförvaltningar, kriminalvårdstjänstemän,konsumentrådgivare, m fl. Inbjudan till temadagen jämtedokumentation från temadagen bifogas, bilaga 3 och 4KFM har initierat samarbete med banker i länet för att sonderamöjligheterna att få fram utlåning till ackordslikvider förprivatpersoner som vill komma ur skuldfällan. Detta samarbetehar kommit så långt att konturerna av ett samrådsorgan kanskönjas. I detta samrådsorgan kommer också chefen för allmännaadvokatbyrån att deltagaKFM har tagit initiativ för att tillsammans medkommunförbundets länsavdelning i län få fram enutbildning i ämnet . Rehabilitering avgäldenärer leder fram till en mängd olika rättsliga frågor somkan vara svåra att hantera, både från metodologiska ochrättsliga utgångspunkter. Utbildningen kommer att rikta sig tillsocialsekreterare, banktjänstemän, kriminalvårdstjänstemän m fl.KFM saknar ett skuldsaneringsinstitut. Visserligen kan manidag komma långt med en serie av olika åtgärder. Men det ärfrustrerande för KFM att efter det ena försöket efter det andrasöka få borgenärerna med på en rehabilitering och behöva getappt när en enstaka borgenär sätter sig på tvären. Än merbekymmersamt är att ackordsuppgörelser med inslag av skattknappast går att genomföra för fysiker.KFM har varit i kontakt med initierade bedömare avkreditmarknaden för privatpersoner. Dessa hävdar, att lägetinger oro när mängden av LO- och TCO-lånen skall betalas. Redannu har fackförbunden utverkat att lånetiderna förlängts och attförfallna räntor lagts in i utökade lån.KFM tror, att den form som skall prövas i län medsamrådsorgan mellan banker kan vara en bra modell för attåstadkomma skuldsanering. Vad som saknas är självfalletmöjligheten att i uppgörelsen med borgenärerna också taga medden borgenär som motsätter sig uppgörelsen.Den verksamhet som bedrivs hos KFM med skuldsaneringinnehåller självklart svagheter. En svaghet är att denuteslutande bygger på borgenärernas välvilja. En annan är attdet är mycket bekymmersamt för en gäldenär att få fram pengartill att finansiera en uppgörelse med borgenärerna. En tredje äratt det finns en risk för att borgenärerna uppfattar KFM som entalesman för gäldenären och dennes intressen. Detta är i och försig ganska naturligt eftersom bägge är intresserade av att drivaigenom en uppgörelse med borgenärer. KFM söker mycketomsorgsfullt markera för borgenärerna att det är gäldenären somär den som har initiativet under rehabiliteringen. Dessagäldenärers ansträngningar kan vara av stort pedagogiskt värdeför en gäldenär, eftersom han får insyn i de ekonomiska ochrättsliga konsekvenserna inför och efter en ekonomiskrehabilitering.KFMs erfarenhet av den skuldsanering som bedrivs hosKFM är ganska goda.EN MODERN OCH ÄNDAMÅLSENLIG FÖRFATTNINGSREGLERING AVBORGENÄRSFRÅGORNASchematiskt är bilden för KFME-målKFM utövar inga borgenärsfunktioner utan är blott ettverkställande organ.A-målKFM är både ett verkställande organ och utövare avborgenärsfunktioner.KonkursmålKFM har borgenärsuppgifter på uppdrag av skattemyndigheten,alltifrån konkursansökan till avslutredovisning/utdelningsförslag. I de senare skedena avkonkursen är uppgifterna inte lika självklara som inför och ibörjan av konkursen.Doktrinen i fråga om KFMs dubbla funktioner av att vara bådeborgenär och verkställande myndighet är riklig. Debatten ifrågan har alltid varit intensiv. Se exempelvis artikel i 1986 sid 52. Saken har också övervägts fleragånger av statsmakterna, senast av kommittén för omorganisationav exekutionsväsendet (Fi 1987:02 PM nr 7). harKFM fått nya arbetsuppgifter såsom exekutiv försäljning av fastegendom, konkurstillsyn. På väg till KFM är också den summariskaprocessen.