bet · GE01KU4 · 1990-10-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om skilda vallagsfrågor och frågor omkyrkliga val. Några motioner rör frågor om utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. Utskottet anser bl.a. att den fråganbör tas upp i den genomgripande översyn av valförfarandet somefter förslag från centrala valmyndigheten förbereds inomjustitiedepartementet.I några motioner tas upp tidpunken för val av kyrkofullmäktigesamt frågor om val till kyrkomöte och stiftsfullmäktige.Utskottet avvisar tanken på att de kyrkliga valen skall äga rumsamtidigt med de allmänna valen men anser att frågan om attförlägga kyrkliga val till annan tidpunkt bör kunna övervägas idet beredningsarbete som pågår inom och hossvenska kyrkans centralstyrelse.Reservation har avgetts beträffande nuvarandebudröstningsregler (m, fp, c, mp). Särskilt yttrande (m)föreligger beträffande valkretsindelningen i . 1989/90:K206 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna atten kyrkans valdag bör införas i enlighet med vad i motionenanförts.1989/90:K239 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgemensam valdag.1989/90:K605 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om övergång till ett enhetligtvalsystem vid kommun- och landstingsvalen.1989/90:K618 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tidpunkten för val tillkyrkofullmäktige, stiftsfullmäktige och kyrkomöte.1989/90:K619 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att genomföra direkta valtill kyrkomötet och till stiftsfullmäktige.1989/90:K624 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas såvitt gäller rättvisare mandatfördelning attriksdagen uttalar att det fortsatta reformarbetet på detkommunala området skall ha den inriktning som anges i dennamotion.1989/90:K628 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kyrkofullmäktigevalet.1989/90:K638 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna atten kyrkans valdag bör införas i enlighet med vad som anförts imotionen.1989/90:K701 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas att beslutar att 11 kap. 3 § vallagen skallha följande lydelse: Väljare som -- -- -- fyllt . Vårdareär den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt gerväljaren vård av mera varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse-- -- -- på följande sätt. Väljare lägger -- -- -- känt för dem.Vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhållande han står tillväljaren. Vittne skall -- -- -- vara vittne.1989/90:K702 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avvallagen.1989/90:K703 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attförändra valkretsindelningen i på så sätt attFyrstadskretsen upphör.1989/90:K704 av i (m) vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i vallagen att ett systemmed utjämningsmandat tillämpas vid kommunfullmäktigeval ienlighet med vad som föreslagits i motionen.1989/90:K705 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att ändra 11 kap. 3 § vallagenenligt vad som angivits i motionen,2. att hos regeringen begär utredning av vilkaeffekter som införandet av utjämningsmandat och någon form avsmåpartispärr vid kommunfullmäktigeval i valkretsindeladekommuner för med sig.1989/90:K706 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till lagstiftning som tillgodoser vadsom i motionen anförts om valhemligheten. Valsystemet vid kommun-och landstingsvalMotionernaI motionerna K605 av och (båda s), K624 av m.fl. (c) såvitt nu är ifråga, K704 av i (m) och K705 av AndersBjörck m.fl. (m) yrkande 2 förordas att valsystemet vidkommunfullmäktigvalen ändras på så sätt att valkretsindeladekommuners mandat fördelas på fasta mandat och utjämningsmandat.Enligt motion K605 bör valsystemet göras enhetligt för valtill kommunfullmäktige och landsting. Det är enligt motionärernaangeläget -- med hänsyn till den partistruktur som utvecklats imånga kommuner -- att åter aktualisera ensynkronisering mellan valsystemen i landsting och kommuner. Mednuvarande system ökar partisplittringen och med denna denpolitiska handlingsförlamningen i många kommuner.Enligt motion K624 kan mandatfördelningen i valkretsindeladekommuner starkt avvika från vad som skulle ha gällt vid enstrikt proportionell fördelning. Valkretsindelningen fungerarsom en spärr mot mindre partier. Det finns enligt motionenexempel på att spärren i kommunalval i realiteten varitbetydligt högre än vid riksdags-och landstingsval. En bättrerättvisa kan lämpligen åstadkommas genom införande avutjämningsmandat.I motion K704 föreslås att beslutar sådan ändring ivallagen att ett system med utjämningsmandat tillämpas vidkommunfullmäktigval på samma sätt som vid landstingsval.Motionären anför också att det är en viss fördel att även ikommunfullmäktigvalen ha en spärr mot småpartier som kommer uppnågot eller . Vad som anförts i denna fråga bör enligtmotionären beaktas i det fortsatta reformarbetet på detkommunala området.I motion K705 erinras om att 1983 årsdecentraliseringsberedning stannade för att föreslå attnuvarande valsystem vid kommunfullmäktigvalen tillämpas tillsytterligare erfarenheter vunnits. En minoritet (c, fp, vpk)reserverade sig till förmån för ett system med utjämningsmandatutan procentspärr. Motionärerna anser att det vore värdefulltatt få ytterligare belyst vilka effekter som ett införande avutjämningsmandat och någon form av småpartispärr för med sig.Det bör därför uppdras åt regeringen att utreda frågan.Gällande regler m.m.Enligt 2 kap. 9§ vallagen (1972:620) skall kommun indelas ivalkretsar, om det i kommunen finns fler än 24000röstberättigade invånare eller om det för kommunen skall utsesminst 51 fullmäktige. Om antalet röstberättigade invånareöverstiger 6000 får kommun indelas i valkretsar. Annan kommunfår indelas i valkretsar om synnerliga skäl föreligger på grundav kommunens särskilt betydande utsträckning eller liknandeförhållanden. Vidare gäller för valkretsindelningen bl.a. attvalkretsarna skall utformas på sådant sätt att varje krets kanberäknas utse minst 15 ledamöter i fullmäktige. Det ärkommunfullmäktige som beslutar om valkretsindelning, vars beslutdock skall fastställas av . Någon småpartispärrfinns inte. Viss spärreffekt följer dock av det system somtillämpas vid fördelningen av mandaten (jämkningen iuddatalsmetoden med 1,4 som första divisor).I 1983 års demokratiberedningsuppdrag ingick att pröva fråganom förbättrad proportionalitet vid val av kommunfullmäktige ivalkretsindelade kommuner. Beredningen stannade för att föreslåatt nuvarande valsystem vid kommunfullmäktigvalen tillämpastills ytterligare erfarenheter vunnits. Ställningstagandetredovisades i en skrivelse till den 30 juni1985. Beredningen var inte enig. Tre ledamöter (c, fp, vpk)reserverade sig till förmån för ett system med utjämningsmandatutan procentspärr. I motiveringen anförde majoriteten att destudier som gjorts visar att det nuvarande systemet fyller högtställda krav på proportionalitet. En övergång till valsystem medfasta valkretsmandat och utjämningsmandat skulle endast medföravissa smärre förbättringar vad gäller proportionaliteten.Beredningen ansåg inte tillräckliga skäl föreligga att frångåden överenskommelse som träffades mellan de fyra störstariksdagspartierna . Beredningen ansåg inte heller attantalet mandat per valkrets borde höjas, bl.a. med hänvisningtill att större valkretsar är en nackdel ur demokratisynpunkt.Behandling i riksdagenI proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner ochlandsting behandlades frågan om det kommunala valsystemet.Civilministern anförde (s. 59) att han liksomdemokratiutredningen ansåg att det går att åstadkomma entillfredsställande proportionalitet med nuvarande kommunalavalsystem och att en eventuell förändring av detta system måstebygga på ytterligare erfarenheter. Med hänvisning härtillföreslogs inte några ändrade regler för beräkningen av mandat ivalkretsindelade kommuner eller någon höjning av minimiantaletmandat i valkretsarna.I motioner hade föreslagits ett införande av ett system medutjämningsmandat. Utskottet (KU1987/88:23) avstyrktemotionerna under hänvisning till tidigare ställningstaganden isaken och tillstyrkte propositionen. I en reservation (fp, vpk)hemställdes att regeringen skulle få i uppdrag att utarbetaregler för övergång till ett system med utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. I ett särskilt yttrande av demoderata ledamöterna anfördes att frågan om utjämningsmandat ochsmåpartispärr borde ytterligaxre belysas i lämpligt sammanhang.Riksdagen följde utskottet.Därefter har frågan om utjämningsmandat behandlats i riksdagenvid ett antal tillfällen med anledning av motioner, senasthösten 1989 (1989/90:KU4). avslog då motionsyrkandenom ändring av valsystemet under hänvisning till ovan redovisadetidigare ställningstaganden.UtskottetMotionsförslag om ändring av det kommunala valsystemet genominförande av utjämningsmandat i valkretsindelade kommuner harbehandlats och avslagits vid ett flertal tillfällen under senareår. I proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre togs fråganockså upp. Enligt civilministern uppnås tillfredsställandeproportionalitet med nuvarande valsystem, och en eventuelländring borde bygga på ytterligare erfarenheter varför fråganinte ledde till några förslag. Utskottet vill erinra om att RSVföreslagit att det tekniska och administrativa valförfarandetblir föremål för en grundläggande översyn. Förslag har lagtsfram såväl i den sedvanliga utvärdering av de allmänna valen somRSV regelmässigt gör som i en särskild promemoria. Frågor om detkommunala valsystemet har dock ej aktualiserats i dessasammanhang.Enligt vad utskottet erfarit bereds RSVsförslag inom . Den planerade översynenkommer att preciseras närmare under början av nästa år.Ställningstagande till hur arbetet skall bedrivas kommer att skelängre fram. Översynsarbetet kommer att inledas med en tekniskgenomgång inom departementet. Därigenom skapas också underlagför bedömning i ett senare skede av vilka ytterligare frågor somkan behöva utredas.Utskottet anser det mycket angeläget att en genomgripandeöversyn av valförfarandet i enlighet med vad RSV föreslagit nukommer till stånd. Översynen bör enligt utskottet självfalletkunna gälla andra valfrågor än de som RSV aktualiserat. bör sålunda även de i motionerna upptagna frågorna omutjämningsmandat i valkretsindelade kommuner omfattas avöversynen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att enöversyn av berört slag normalt brukar föregås av överläggningarmellan regeringen och partiernas företrädare i valfrågor. bör den slutliga beredningen av aktuella valfrågor skeunder parlamentarisk medverkan. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna K605, K624 såvitt nu är i fråga, K704och K705 yrkande 2 bör ges regeringen till känna.2. Valkretsindelningen i länMotionenEnligt motion 1989/90:K703 av () harfyrstadskretsen spelat ut sin roll och bör avvecklas. Värdet avfyrstadskretsen har länge varit omdiskuterad. Att isolera utfyra skånska städer -- , , och -- som en särskild valkrets är enligt motionären inte rimligt.Naturligare vore att blev en egen valkrets eller tvåvalkretsar. Regeringen bör därför tillsätta en utredning iangivet syfte.Gällande regler, m.m.För val till är riket indelat i 28 valkretsar. I deflesta fall utgör länet en valkrets. Enligt 2 kap. 1§ vallagenutgör , , och Lunds kommuner envalkrets (fyrstadskretsen) och i övrigt envalkrets.Tidigare behandlingFrågan om valkretsindelningen behandlades av personvals-ochvalkretsutredningen (Ju1974:19) som 1977 föreslog ny indelningi tre geografiskt sammanhängande valkretsar. Förslaget utreddesvidare av en särskild utredare som förordade (DsJu1980:3) ensådan lösning. Förslaget har inte fullföljts genom någonproposition.Folkstyrelsekommittén som även behandlade frågor rörandevalkretsindelningen, bl.a. fyrstadskretsen, lade emellertid intefram något förslag till ändring under hänvisning till att någonallmän uppslutning från partiernas sida inte kunde skapas.Justitieminister anförde vid ett frågesvar den16 att hon inte avsåg ta något initiativ i frågan medhänsyn till att förslaget prövats avfolkstyrelsekommittén.Motsvarande motionsförslag har behandlats och avslagits vidett flertal tillfällen , (1989/90:KU4). Utskottet avstyrkte den aktuella motionen medhänsyn till att frågan varit föremål för parlamentariskprövning.UtskottetMotionsförslag om ändring av valkretsindelningen i Malmöhuslän har behandlats och avslagits av vid ett flertaltillfällen . Frågan behandlades även inomfolkstyrelsekommittén, som emellertid inte lade fram någotförslag till ändring under hänvisning till att någon allmänuppslutning från partiernas sida inte kunde skapas.Utskottet, som anser det viktigt att frågor om ändring avvalkretsorganisation sker med bred partipolitisk uppslutning,får under hänvisning till tidigare ställningstaganden i sakenavstyrka motion K703.3. BudröstningMotionernaI motion 1989/90:K701 av tredje vice talman . (c) hemställs att reglerna om budröstning ändras så attbegreppet vårdare definieras i lagtexten och att den somavlämnar valsedelsförsändelse (budet) i egenskap av vårdareskall ange i vilket vårdnadsförhållande han står till väljaren.Enligt motionen är möjligheten till budröstning av stortvärde. Brister i tillämpningen av budröstningen har emellertidföranlett kritik i rätt många fall. Frågan har prövats avvalprövningsnämnden i ett antal ärenden. Nuvarande ordning ärenligt motionärerna inte invändningsfri; och otillbörligpåverkan har uppdagats och i något fall har valet fått göras om.En viktig anledning till att problem uppkommer och att missbrukinte kan uteslutas är att det i gällande bestämmelser intenärmare anges vem som skall anses som vårdare eller hurvårdnadsförhållandet skall styrkas. Genom att institutetsomyndighetsförklaring inte längre finns kvar torde användningenav vårdare som bud komma att öka. I motionen framläggs förslagtill lagändring i preciserande syfte.I motion 1989/90:K705 yrkande 1 av m.fl. (m)föreslås på motsvarande grunder som i motion K701 också attregleringen i vallagen ändras så att begreppet vårdaredefinieras samt att vårdaren skall ange i vilketvårdnadsförhållande han står till väljaren.Gällande regler, m.m.Särskilda bestämmelser om röstning med valsedelsförsändelseåterfinns i 11 kap. vallagen. Enligt 3§ får väljare, som pågrund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställasig i vallokalen, lämna valsedel genom bud. Bud får den vara somär väljarens barn, barnbarn, fader, moder, syskon eller vårdaresom fyllt . I nämnda paragraf finns ocksådetaljföreskrifter om valsedelsförsändelser. Dåvalsedelsförsändelse mottas skall valförrättaren kontrollera attgällande regler iakttagits -- 11 kap. 7§. Bud som ej är käntav röstmottagaren är skyldig att legitimera sig -- 8§. Väljaresom är gift får lämna valsedel genom sin make -- 1§.Tidigare behandling m.m.Motionsyrkanden avseende budröstning har tidigare behandlatsav , (1989/90:KU4). Då avslogs enmotion under hänvisning till tidigare bedömning, varvidutskottet framhöll vikten av att budröstningsförfarandet ochpartiernas roll hålls klart isär och att det var av särskildbetydelse att de som medverkar i röstningsförfarandet påvårdinstitutioner följer gällande regler. Det kunde enligtutskottet förutsättas att de politiska partierna kommer attverka för att de aktiva i det lokala valarbetet blir orienteradeom gällande föreskrifter. I en reservation (m, c, fp) yrkadesbifall till motionens lagförslag. följde utskottet.UtskottetFrågan om reglerna för budröstning genom vårdare harbehandlats vid ett flertal tillfällen med anledning av motioner,(1989/90:KU4). Utskottet avstyrkte dåmotionsförslag under hänvisning till att frågan kommer underövervägande inom med anledning avriksskatteverkets skrivelse med utvärdering av val.RSV har i sin särskilda promemoria hosjustitiedepartementet aktualiserat vissa frågor av valteknisknatur rörande budröstning. Utskottet får under hänvisning tilltidigare ställningstagande avstyrka motionerna K701 och K705yrkande 1.4. Vallängds offentlighetMotionenI motion 1989/90:K706 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring ivallagen att röstlängd efter förrättat val ej längre skall varaöppen för insyn. Röstlängderna bör enligt motionären arkiveraspå länsstyrelserna och därefter förstöras. Enligtmotionen är rösthemligheten en viktig hörnsten i en demokrati.Också rätten att avstå från att rösta bör väljarna ha utanomgivningens vetskap och påverkan. Nuvarande regler möjliggörför valorganisationer och enskilda att studera längden och göraanteckningar om innehållet. Härigenom avslöjas inte denpolitiska hemvisten men möjligheten är enligt motionen stor atti vissa lägen spåra ändrade sympatier, partibyte etc., ochrisken för påtryckningar inför nästa val är påfallande. Medhänsyn till väljarnas integritet bör vallängderna efter valeninte vara offentliga.Gällande regler, m.m.Bestämmelser om röstlängd finns i 4 kap. vallagen. Allmänröstlängd upprättas för varje valdistrikt av lokalaskattemyndigheten, . I allmän röstlängd tasupp svensk medborgare som är kyrkobokförd ivaldistriktet och som har fyllt eller före detår röstlängden upprättas fyller . Utlänningar tas uppi längden om de varit kyrkobokförda i riket detre åren närmast före valåret (rösträtt). För den somej fyllt det år röstlängden upprättasantecknas den dag då han blir röstberättigad.Allmän röstlängd skall vara framlagd för granskning hos lokalaskattemyndigheten efter upprättandet. Fastställdröstlängd gäller från följandeår. Särskild röstlängd upprättas enligt föreskrifter i vallagenför svenskar bosatta i utlandet. Vid valförrättning antecknarvalförrättaren i samband med att valkuverten tas emot och läggsi valurnorna i röstlängden att väljaren röstat. Efter preliminärrösträkning hos valnämnden översänds protokoll tilllänsstyrelsen. Röstlängden skall behållas av valnämnden.Behandling i m.m.Frågan om sekretesskydd för röstlängd har behandlats avriksdagen vid ett flertal tillfällen, ,(KU1976/77:43) med anledning av motioner med samma syfte somden nu föreliggande.Vid behandlingen (KU1964:10) avstyrkte utskottet dåaktuell motion och anförde bl.a. följande.Att röstlängd är offentlig handling är ej ett uttryck allenastför den allmänna offentlighetsgrundsatsen utan även förvallagstiftningens speciella hänsyn. Denna bygger sålunda pågrundprincipen, att valförrättning skall vara offentlig, medmöjlighet till full insyn från allmänheten men med välgaranterat skydd för valhemligheten i dess förut angivnabetydelse. Sålunda sker både röstavgivningen, den preliminärarösträkningen och den slutliga sammanräkningen inför öppnadörrar. Ett led i detta system är, att även röstlängd, somligger till grund för valet, skall vara offentlig handling.Avsikten med dessa bestämmelser är att skapa starka garantierför förrättade vals äkthet och mot obehöriga förfaranden.Enligt utskottets mening är det icke möjligt att på något sättinskränka den offentlighet vid valförrättning, som tillhörvallagstiftningens grundprinciper. Såvitt möjligt måstefullständiga garantier upprätthållas mot obehöriga förfaranden.Av största vikt är även, att allmänheten hyser fullt förtroendeför valförrättningens korrekthet. Det framstår därför somotänkbart, att avprickning av röstande sker i en handling, somär undantagen offentligheten. Sådan avprickning sker både underröstavgivningen och, med avseende å poströster, vidsammanräkningen. Att röstlängden även måste vara offentlig vidden preliminära rösträkningen är tydligt, då kontrollmöjlighetereljest skulle saknas.Under hänvisning till det ovan redovisade ställningstagandetavslogs liknande motionsyrkanden och 1975.Frågan behandlades även av vallagskommitté (SOU1980:45) som, efter redovisning av konstitutionsutskottetsställningstaganden och förarbetena till den nya sekretesslagen,ansåg att det inte borde komma i fråga att införa sekretess föruppgifter i de allmänna och särskilda röstlängderna.UtskottetRiksdagen har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlatoch avslagit motioner om sekretesskydd för röstlängd. De skälsom i motion K706 anförs för ett sekretesskydd måste vägas motkravet på offentlighet vid valförrättning och möjligheter tillkontroll.Vissa frågor om röstlängder kommer enligt RSVs förslag att tasupp i den valtekniska översyn som bereds, men detta tar siktepå rutiner för framställning och granskning. Utskottet får underhänvisning till tidigare ställningstaganden i frågan avstyrkamotion K706.5. Partibegreppet i vallagen, m.m.MotionenI motion 1989/90:K702 av och (båda s) erinras dels om den valtekniska definition avpartibegreppet som gjorts i 3 kap. 7§ regeringsformen: "Medparti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, somuppträder i val under särskild partibeteckning", dels ombestämmelsen i 6 kap. 9§ vallagen om tillhandahållande av s.k.partimarkerade valsedlar. Enligt motionärerna har utvidgningenav den senare regeln till att gälla parti som vid något av detvå senaste valen erhållit av rösterna i hela landet iförening med en ökande tendens hos olika partier ochväljargrupper att uppträda på skilda sätt i de tre valen letttill att det i vissa fall från valmyndigheternas sida hartillhandahållits partimarkerade valsedlar som varit oönskade avpartiet i fråga. Detta förhållande är enligt motionen djuptotillfredsställande och bör leda till en översyn av vallagensregler före nästa allmänna val.Motionärerna erinrar om att det val i flerafall förekom att mandat blev obesatta eller att mandat besattsmed stöd av enstaka handskrivna kandidatnamn. Motionärernaifrågasätter mot denna bakgrund om något parti iregeringsformens mening framträtt. Enligt motionen bordeplatserna under sådana förhållanden gå vidare till övrigapartier. Enligt tidigare ordning med helt slutna valkretsar vidriksdagsval fanns enligt motionen en regel som innebar att platssom inte kunde besättas på grund av kandidatbrist skulletillfalla det av övriga partier som enligt jämförelsetalen stodnärmast till att ta mandatet i fråga. En liknande regel börenligt motionen återinföras i vallagen. Motionärerna erinrar omatt den översyn av vallagen som RSV föreslagit främst motiveratsav problemet med obesatta mandat medan frågor om missbruk avpartimarkerade valsedlar inte tagits upp av RSV. Översynen börlämpligen omfatta även den senare frågan.RiksskatteverketRiksskatteverket har i sin utvärdering av erfarenheter från1988 års val tagit upp frågan om obesatta mandat. RSV anförföljande:Efter 1988 års val uppmärksammade bl.a. massmedia attmiljöpartiet de gröna fått mandat i många kommuner där partietegentligen inte ställt upp i valet. Eftersom det i dessakommuner inte fanns några tryckta valsedlar använde väljarna departimarkerade valsedlar som tillhandahölls av RSV.Röster på parti som inte ställer upp i val är ingen nyföreteelse, i varje fall inte i kyrkofullmäktigval. Iseptembervalen har det dock inte tidigare förekommit i sådanomfattning att partiet kunde delta i mandatfördelningen.RSV har från länsstyrelserna inhämtat uppgifter om de fall vid1988 års kommunfullmäktigval där mandat blivit obesatt eller därmandat besatts med stöd av enstaka handskrivna kandidatnamn.I två kommuner har mandat för blivit obesatt pågrund av att kandidatnamn helt saknats på valsedlarna. I niokommuner har någon suppleant inte kunnat utses för miljöpartiet.Även kommunisterna saknar helt suppleanter i enkommun.Enligt 14 kap. 15d§ vallagen skall överskjutande mandatvara obesatt för vilken valet gäller om ett partierhållit flera mandat än vad som motsvarar antalet namn påpartiets valsedlar. utses suppleanterenligt 14kap. Härvid gäller i princip sammaregler i de fall suppleanter inte kan utses.