bet · GE01KU4 · 1990-10-23 00:00:00 — Dessutom tillämpasett s.k. listtroget system, vilket innebär att suppleanterendast kan utses med hjälp av de valsedlar som upptar ledamotensnamn.Omfattningen av obesatta mandat och otillräckligt antalsuppleanter val utgör enligt RSVs bedömning motivför en särskild översyn av ifrågavarande bestämmelser. Ettalternativ till gällande bestämmelser är att platsen övergårtill det parti som står närmast på tur att tilldelas mandat. Vadgäller suppleanter är dock en sådan lösning mindre lämplig. Idetta sammanhang kan dessutom folkstyrelsekommitténs förslag ibetänkandet Folkstyrelsens villkor (SOU 1987:6) om obligatoriskförhandsanmälan tas upp till förnyad prövning. Vidkommunfullmäktigvalen ger dock inte kommitténs förslagmotsvarande effekter eftersom anmälan för riksdags- ellerlandstingsval enligt förslaget även skulle gälla för val tillkommunfullmäktige. För att få motsvarande effekt som vidkyrkofullmäktigval krävs en vidareutveckling av kommitténsförslag med förhandsanmälan för varje enskilt val.Tidigare behandling, m.m.En motion av i stort likartat syfte och av samma motionärerbehandlades av . Utskottet (1989/90:KU12)erinrade då om att frågan om tillhandahållande av valsedlarnyligen behandlats av med anledning av motionsyrkandeom att centrala valmyndigheten skulle beaktapartiorganisationernas önskemål om utläggning av valsedlar.Utskottet anförde då (1989/90:15) bl.a. att tillhandahållandetav valsedlar gäller alla tre valen och att det kan uppkommasituaitoner då man inte vet vilken partiorganisation som skallavgöra frågan. Motionsyrkandet avstyrktes under hänvisning tillatt var under beredning inomregeringskansliet.UtskottetUnder föregående behandlades och avslogs en motion omöversyn av vallagens regler rörande partibegreppet underhänvisning till att frågan om obesatta mandat ochtillhandahållandet av valsedlar skulle tas upp till beredning iregeringskansliet med anledning av RSVs utvärdering averfarenheter av val. Utskottet får under hänvisningtill att frågor om valsedelsutläggning m.m. ingår bland defrågor som enligt RSVs förslag bör bli föremål för en lagteknisköversyn avstyrka motion K702.6. Kyrkliga val, m.m.MotionernaEnligt motionerna 1989/90:K206 yrkande 6, av m.fl.(m), 1989/90:K618 av och (bådafp) och 1989/90:K638 yrkande 3 av m.fl. (m)bör de kyrkliga valen förläggas innan det år allmännaval hålls.Alla kyrkliga val bör enligt motion K206 samlas till en nykyrkans valdag. Denna bör förläggas till oktober månad året förekommunfullmäktigvalen. Mandatperioden för kyrkofullmäktige börvara lika lång som kommunfullmäktiges. Förändringen skulle kunnainnebära ökad uppmärksamhet från väljare, partiorganisationeroch massmedier.I motion K618 erinras om att folkstyrelsekommittén(SOU1987:6) föreslagit att kyrkofullmäktigvalen skulleförrättas i oktober året före kommunfullmäktigval, men attregeringen inte fullföljde förslaget i proposition underhänvisning till att kommittén inte varit enhällig i frågan.Därefter har kyrkomötet (KL1988:9) uttalat sig för attkyrkofullmäktigvalen hålls året före de allmänna valenoch hos regeringen begärt att folkstyrelsekommitténs förslagaktualiseras. Motionärerna anser att bör ansluta sigtill kyrkomötets uppfattning i frågan. Enligt motionen bör valtill stiftsfullmäktige och kyrkomöte ske medkyrkofullmäktigvalen.Enligt motion K638 är det av ett stort värde att kyrkovalenfår en självständigare och friare ställning. Motionärernaförordar att de förläggs innan det år allmänna valhålls.I motionerna K239 och K628 föreslås att valen tillkyrkofullmäktige bör ske med de allmänna valen. I bådamotionerna erinras om det mycket låga valdeltagandet vidkyrkofullmäktigvalen. Mest rationellt och väsentligt billigareskulle en sammanhållen valdag vara. Enligt motion K628 bör dekyrkliga valen ske i anslutning till de kommunala valen om det ien framtid blir aktuellt med skilda valdagar.Frågan om direkta val till kyrkomötet och stiftsfullmäktigetas upp i motion K619. Motionärerna erinrar om att 1979 årskyrkomöteskommitté i sitt betänkande SOU1982:14 om ettreformerat kyrkomöte uttalat sig för att förutsättningarna fördirekta val till kyrkomötet borde utredas, vilket också skettgenom folkstyrelsekommittén, som emellertid förordat ettbibehållande av nuvarande system ytterligare någon tid innanslutlig ställning tas i direktvalsfrågan. Enligt motionen bör,med hänvisning till att kyrkomöte i framställning tillregeringen (KL1989:28) funnit skäl att begära att frågan omdirekta val till kyrkomötet och stiftsfullmäktige ånyoaktualiseras, begära hos regeringen att frågorna blirföremål för en utredning.FolkstyrelsekommitténFolkstyrelsekommittén hade enligt sina direktiv (dir. 1984:23)att utreda frågor om kyrkofullmäktigvalen och att undersökamöjligheterna att införa direkta val till kyrkomötet. Frågornaskulle ses i ett större sammanhang och behandlas i samband medde övergripande valfrågorna. Kommittén anförde i sinaöverväganden bl.a.KyrkofullmäktigvalVi skall enligt våra direktiv pröva på vilket sättvaldeltagandet i kyrkofullmäktigvalen kan främjas. Vår strävanhar varit att inte med våra förslag förändra relationenstat--kyrka. Det står enligt vår mening alldeles klart attgällande ordning inte främjar ett högt valdeltagande. Väljarna,partierna och myndigheterna präglas av enbetydande valtrötthet. Starka skäl, politiska, valtekniska ochadministrativa, talar alltså för att kyrkofullmäktigvalenförläggs till annan tidpunkt.Enligt vår mening finns tre alternativ till förläggning.Kyrkofullmäktigvalen kan förläggassamma dag som kommunfullmäktigvalenåret efter kommunfullmäktigvalenåret före kommunfullmäktigvalen.Det finns enligt vår mening skäl som talar för att läggasamman kyrkofullmäktigvalen med kommunfullmäktigvalen. är en folkkyrka. De kyrkopolitiska frågorna berör mångamänniskor. Församlingarna har kommunstatus och beskattningsrätt.Det är därför av stor vikt att så många som möjligt utövar sinrösträtt. En förläggning av kyrkofullmäktigvalen tillsammans medkommunalvalen skulle sannolikt innebära en dramatisk ökning avvaldeltagandet. Det är dock inte troligt att en sådan ökningskulle vara ett uttryck för ett ökat intresse för dekyrkokommunala frågorna. Den kyrkopolitiska valrörelsen skullesannolikt inte heller uppmärksammas särskilt mycket mer än vadsom sker . Vi kan alltså inte förorda attkyrkofullmäktigvalen förrättas somkommunfullmäktigvalen.Om kyrkofullmäktigvalet förläggs året efterkommunfullmäktigvalet skulle en jämnare arbetsbelastning hosvalmyndigheterna uppnås. Detta är dock enligt vår mening intetillräckliga skäl för att välja en sådan förläggning avvaldagen.Det förefaller mest ändamålsenligt att förläggakyrkofullmäktigvalen året före de övriga allmänna valen.Sannolikt skulle de kyrkokommunala frågorna då få avsevärtstörre uppmärksamhet och större intresse hos partierna ochväljarna. Möjligheterna för de politiska partierna att på allvarengagera sig i kyrkofullmäktigvalen är sannolikt störst om valenläggs . Valdeltagandet skulle därigenomsannolikt också öka. Vi vill alltså mot denna bakgrund föreslåatt kyrkofullmäktigvalen förrättas tredje söndagen i oktoberåret före kommunfullmäktigvalen. Man skall dock inte göra sigöverdrivna föreställningar om ökat intresse för dekyrkokommunala frågorna och ökat valdeltagande. Frågorna harmåhända inte alltid en sådan karaktär att de kan bära upp envalrörelse i vanlig mening.KyrkomötetsvalAllmänna demokratiska skäl talar för att ett system meddirekta val skall väljas. Direktval aktualiserar dock ett antalprincipiella problem.I det svenska politiska livet är partierna ett bärandeelement. Inför valen formulerar partierna de alternativ somföreläggs väljarna. Partierna nominerar kandidater till debeslutande församlingarna. Det är knappast möjligt att taställning till frågan om direktval till kyrkomötet utan attsamtidigt överväga vilken ställning och betydelse man villtillmäta partierna.Ett direktvalssystem kräver att väljarna föreläggs distinktaalternativ. Detta uppmuntrar ett direkt engagemang av partier.Inom verkar icke blott etablerade politiskapartier utan även andra icke rikspolitiskt förankrade partieroch grupperingar. Direkta val skulle med all säkerhet förstärkatendensen mot rikspolitisering av kyrkomötesvalen och därmed påett avgörande sätt påverka betingelserna för andra grupperingarinom kyrkan.Man måste också överväga om det finns politiskaförutsättningar för en valrörelse i egentlig mening. Om väljarnaskall kunna ta ställning krävs det att de kyrkopolitiskafrågorna förs ut och levandegörs på ett sätt som engagerarväljarna.Vid riksdagsvalet tillämpas ett riksproportionellt system medfasta valkretsmandat och utjämningsmandat som ger partiernarepresentation i förhållande till deras styrka i hela riket. Ettsådant valsystem leder ofrånkomligen till ett rikstäckandepartisystem, som kanske inte är önskvärt inom kyrkopolitiken.Ett valsystem där mandaten fördelas i slutna valkretsaraktualiserar andra problem som rör proportionaliteten. I sådanafall är det av central betydelse för proportionaliteten hurmånga mandat som fördelas i valkretsen. Ju fler mandat somfördelas desto mindre är risken för avvikelser frånproportionaliteten. I kommunfullmäktigvalen utformas valkretsarså att de kan beräknas omfatta minst 15mandat för att kravetpå rimlig proportionalitet skall kunna uppfyllas. Ju färremandat en valkrets omfattar desto större är risken att storapartier blir överrepresenterade. Av valkretsarna ikyrkomötesvalet omfattar 7 av de 16 valkretsarna mindreän 15 mandat. Vid kyrkomötesvalen deltar ett stort antalgrupperingar vid sidan av stora etablerade partier. Risken föröverrepresentation för de stora partierna skulle varaöverhängande med ett valsystem där mandaten fördelas i slutnavalkretsar.Ett representativt valresultat förutsätter också ett högtvaldeltagande. Det valdeltagande som kan förväntas vid direktaval till kyrkomötet kommer med stor sannolikhet att vara mycketlägre än vid övriga allmänna val. Detta gäller sannolikt ocksåom kyrkomötesvalet skulle förrättas på en särskild kyrkansvaldag tillsammans med kyrkofullmäktigvalet. Lågt valdeltagandeurholkar självklart det demokratiska värdet av direkta val.Direkta val till kyrkomötet skulle innebära stora kostnaderför kyrkan, partierna och staten.Kommittén stannade för att förorda att nu gällande indirektavalsystem borde tillämpas ytterligare någon tid innan slutligställning tas. I sina slutsatser anförde kommittén bl.a.följande.Det indirekta valförfarande som gäller har i sinahuvuddrag tillämpats vid två val. Detta är enligt vår meningallför för att man skall kunna dra några bestämdaslutsatser om valsystemets värde från demokratiska ochvaltekniska utgångspunkter. Kyrkomötesreformen i stort kommerockså att bli föremål för utvärdering från andra utgångspunkterän valtekniska. Utfallet av denna utvärdering har stor betydelseför hur valsystemet skall utformas eftersom den tar upp frågorom kyrkomötets storlek, mandatens fördelning på stiften ochbiskoparnas ställning.Proposition 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågorI propositionen lades fram vissa förslag på grundval avfolkstyrelsekommitténs betänkande (SOU 1987:6). I propositionenföreslogs inte någon ändring av tidpunkten förkyrkofullmäktigvalen under hänvisning till bristande politiskenighet i den grundläggande frågan om mandatperiodoch den gemensamma valdagen. I propositionen delades ocksåfolkstyrelsekommitténs bedömning beträffande valen tillkyrkomötet att nu gällande indirekta valsystem borde tillämpasytterligare någon tid innan ställning tas i direktvalsfrågan.Proposition 1987/88:31I regeringens proposition 1987/88:31 om ny organisation pålokal- och stiftsplanet i m.m. föreslogsindirekta val av stiftsfullmäktige.Stiftssamfällighetens beslutande organ är stiftsfullmäktigesom skall bestå av minst 51 ledamöter och suppleanter.Församlingarna utser, alltefter antalet röstberättigadekyrkomedlemmar i församlingen, elektorer för val avstiftsfullmäktige. Varje kontrakt utgör i princip en valkrets.Mandatperioden för stiftsfullmäktige är räknat från den1januari året efter kyrkofullmäktigeval i hela riket.KyrkomötetKyrkolagsutskottet (KL 1988:9) anförde med anledning av motionom tidpunkten för kyrkofullmäktigvalen, m.m. följande:Utskottet delar självfallet den numera inom kyrkan tämligenallmänt omfattade meningen att deltagandet ikyrkofullmäktigvalen måste stimuleras, och att valdagensplacering nära efter och helt i skuggan av övriga allmänna valär ett allvarligt hinder för en sådan vitalisering. Det skullevara särskilt olyckligt, om förhållandet är det att ett starktkyrkligt önskemål om en ändrad tidpunkt för kyrkofullmäktigvaleninte kan villfaras enbart av den anledningen att det inte gåratt nå en politisk uppgörelse omkring frågorna ommandatperiodens längd och gemensam valdag för de borgerligavalen till riksdag, kommuner och landsting.Utskottet tillstyrker de i motion 1988:29 föreslagnaåtgärderna. Om folkstyrelsekommitténs intentioner kanförverkligas, bör man i enlighet med motionens önskemålundersöka om valdagen inte lika gärna kan placeras några veckortidigare under valåret. Svårigheterna att från tredje söndagen ioktober tidsmässigt hinna med erforderligasammanräkningar, nya nomineringar och stadgade ytterligare valtill såväl beslutande som förvaltande organ får inteunderskattas.Kyrkomötet beslöt i enlighet med kyrkolagsutskottets förslagatt hos regeringen aktualisera folkstyrelsekommitténs förslag omändrad tidpunkt för val av kyrkofullmäktige.Kyrkolagsutskottet (KL1989:28) anförde med anledning avmotionsyrkanden om direkta kyrkliga val följande:Som framgår av den redovisade bakgrunden har de kyrkligavalfrågorna aktualiserats av kyrkomötet vid flera tillfällenunder en följd av år. I skilda sammanhang har framhållits attdirekta val från demokratisk synpunkt är att föredra framförindirekta. Frågan om valsystemet sammanhänger nära med andrafrågor, bl.a. rörande kyrkomötets sammansättning ocharbetsformer. Det finns skäl att förmoda att direkta val skullestimulera till ökat valdeltagande och engagemang i kyrkansverksamhet. Utskottet finner det beklagligt att inte de kyrkligavalfrågorna som varit fallet kunnat förasnärmare en lösning, oaktat de framställningar som gjorts.Utskottet anser sålunda i likhet med motionärerna att frågan omdirekta val ånyo bör aktualiseras av kyrkomötet genom enframställning till regeringen.Kyrkomötet beslöt att hos regeringen hemställa om åtgärder förgenomförande av direkta val till kyrkomötet ochstiftsfullmäktige.UtskottetFrågor om de kyrkliga valen har behandlats avfolkstyrelsekommittén, dock utan att några förslag till ändringav nuvarande ordning lades fram för . Enligt utskottetsmening bör inte övervägas att förlägga de kyrkliga valen tillsamma dag som de allmänna valen. Däremot anser utskottet bl.a.mot bakgrund av de överväganden som sker inomcivildepartementet och hos attfrågor om ändrad tidpunkt för de kyrkliga valen bör tas upp tillprövning. Vad gäller direkta val till kyrkomöte ochstiftsfullmäktige bör ytterligare erfarenheter av nuvarandesystem avvaktas innan ställning tas till förändringar. Yrkandenai motionerna K206 yrkande 6, K618, K619, K239, K628 och K638yrkande 3 avstyrks. beträffande valsystemet vid kommun- och landstingsvalatt med anledning av motionerna 1989/90:K605,1989/90:K624 såvitt nu är i fråga, 1989/90:K704 och 1989/90:K705yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om översyn av vallagen,2. beträffande valkretsindelningen i länatt avslår motion 1989/90:K703,3. beträffande budröstningatt avslår motionerna 1989/90:K701 och 1989/90:K705yrkande 1,res. (m, c, fp, mp)4. beträffande vallängds offentlighetatt avslår motion 1989/90:K706,5. beträffande partibegreppet i vallagen, m.m.att avslår motion 1989/90:K702,6. beträffande kyrkliga val, m.m.att avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 6,1989/90:K239, 1989/90:K618, 1989/90:K619, 1989/90:K628 och1989/90:K638 yrkande 3.Stockholm den 23 oktober 1990På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), KurtOve (), (), (),(), Hans Nyhage (m), (), TorgnyLarsson (s), (), (),(), (vpk), Hans Leghammar (mp), UllaPettersson (s), () och (). Budröstning (mom. 3)(), (), Hans Nyhage (m),(), , (fp), (), Hans Leghammar (mp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "RSV har" och slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse:Utskottet vill starkt understryka vikten av att så många sommöjligt kan avge sina röster i de allmänna valen. Olika formerav budröstning är härvidlag ett viktigt komplement till denpersonliga röstavgivningen.Samtidigt är det av största vikt att skapa garantier för attriskerna för otillbörlig påverkan vid budröstning undanröjs.Vidare är det av stor betydelse att reglerna är så utformade,att röstmottagarna på så säkra och likformiga grunder sommöjligt kan avgöra om den som tjänstgör som bud skall accepteraseller ej. Det är olyckligt med olikartad praxis mellan olikaröstmottagare. Tvister om valförrättarnas beslut kan dessutomleda till överklaganden och i vissa fall omval.Erfarenheten visar att problem särskilt uppkommit vad gällerbudröstning genom vårdare. missbruk har förekommit, i någrafall beivrade vid domstol. Det har också i övrigt rått storosäkerhet om vad som skall avses med ett vårdnadsförhållande.Genom den reform som leder till att institutetsomyndigförklaring upphört kommer i fortsättningen många av depersoner som är omyndigförklarade att ha rösträtt. Dettaleder till en ökning av budröstning genom vårdare, varför det nuär särskilt motiverat att införa vissa klargörande bestämmelseri vallagen. Dessa ökar rättssäkerheten för den enskilde ochunderlättar för valförrättaren att avgöra om envalsedelsförsändelse skall godtas eller avvisas.Utskottet anser därför i likhet med vad som anförts avmotionärerna att det föreligger behov av att kompletteraföreskrifterna i 11 kap. 3 § vallagen på det sätt som föreslås imotion 1989/90:K701 och 1989/90:K705 yrkande 1.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande budröstningatt med bifall till motionerna 1989/90:K701 och1989/90:K705 yrkande 1 beslutar att 11 kap. 3 § vallagen(1972:620) skall ha i bilaga som reservanternas förslagbetecknade lydelse.Särskilt yttrandeValkretsindelningen i länHans Nyhage, och (alla m)anför:Vi anser att man vid den översyn av vallagen som underparlamentarisk medverkan nu skall komma till stånd självklart äroförhindrad att också ta upp andra frågor än de somaktualiserats av RSV, vilket också utskottet särskilt betonat. Idet sammanhanget är frågan om valkretsindelningen av Malmöhuslän i högsta grad aktuell. Erforderlig bred partipolitiskuppslutning kring en önskad förändring i denna fråga hartidigare tyvärr inte kunnat uppnås. Utskottet har i det lägetansett att något särskilt uppdrag från sida inte nubör ges. Vi utgår dock från att frågan ånyo bör kunna prövas iden kommande genomgripande översynen.Förslag tillLag om ändring i vallagen (1972:620)BilagaHärigenom föreskrivs att 11 kap. 3 § vallagen skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Reservanternas förslag till lydelse 11 kap. 3 §Väljare, som på grund av Väljare, som på grund avsjukdom, rörelsehinder sjukdom, rörelsehindereller hög ålder ej kan eller hög ålder ej kaninställa sig i vallokalen inställa sig i vallokalenför det valdistrikt där för det valdistrikt därhan är upptagen i han är upptagen iröstlängd eller, om han röstlängd eller, om hanvistas utomlands, hos vistas utomlands, hosnärmaste utlandsmyndighet närmaste utlandsmyndighetdär röstning äger där röstning ägerrum, får lämna valsedel rum, får lämna valsedelgenom bud. Bud får den vara genom bud. Bud får den varasom är väljarens barn, som är väljarens barn,barnbarn, fader, moder eller barnbarn, fader, moder ellersyskon eller hans vårdare syskon eller hans vårdareoch som fyllt . och som fyllt 18 år.Sådan Vårdare är den somvalsedelsförsändelse yrkesmässigt eller påanordnas på följande ett därmed likartat sättsätt. ger väljaren vård av mer varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse anordnas på följande sätt.Väljaren lägger för Väljaren lägger förvarje val själv in sin varje val själv in sinvalsedel i ett innerkuvert. I valsedel i ett innerkuvert. Inärvaro av budet och ett närvaro av budet och ettvittne lägger han sedan in vittne lägger han sedan iniordningställda innerkuvert iordningställda innerkuverti ett ytterkuvert för i ett ytterkuvert förvalsedelsförsändelse och valsedelsförsändelse ochtillsluter detta. Därefter tillsluter detta. Däreftertecknar väljaren på tecknar väljaren påytterkuvertet försäkran ytterkuvertet försäkranpå heder och samvete att på heder och samvete atthan förfarit på detta han förfarit på dettasätt samt att han av sätt samt att han avanledning som anges i anledning som anges iförsta stycket ej kan första stycket ej kaninställa sig för inställa sig förröstning i vallokalen röstning i vallokalenför valdistriktet eller hos för valdistriktet eller hosutlandsmyndigheten. Budet och utlandsmyndigheten. Budet ochvittnet intygar skriftligen vittnet intygar skriftligenatt väljaren egenhändigt att väljaren egenhändigtundertecknat försäkran undertecknat försäkransamt att något samt att någotförhållande som strider förhållande som stridermot innehållet ej är mot innehållet ej ärkänt för dem. Vittne känt för dem. Vårdareskall ha fyllt . skall ange i vilketVäljarens make eller barn vårdnadsförhållandeeller makens barn får ej han står till väljaren.vara vittne. Vittne skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barn får ej vara vittne.Denna lag träder i kraft .