bet · GE01UU9 · 1990-12-06 00:00:00 — 1990/91UU9ÄrendetI detta betänkande behandlas svenskadelegations berättelse (Redog. 1990/91:4) angående sinverksamhet sedan rådets trettiosjunde session. Särskilduppmärksamhet har i berättelsen ägnats rådets tredjeextrasession i och dentrettioåttonde sessionen --iReykjavik. Betänkandet behandlar även ett antal motioner somväckts angående vissa aspekter av det nordiska samarbetet.BerättelsenRådets 3:e extra session hölls i den 14 november1989. Den första hölls i , då upprättandet av denNordiska investeringsbanken beslutades och ett nordisktsamarbetsprogram på arbetsmarknadsområdet antogs. Den andrahölls 1988 i och föranleddes av den oroandemiljösituationen på grund av den omfattande algblomningenutefter de nordiska kusterna.Inkallandet till den tredje extra sessionen var ett uttryckför rådets behov både av att klarlägga vilka utmaningar detnordiska samarbetet stod inför i förhållande till den europeiskaintegrationsprocessen och av att stärka sina egna gemensammapositioner i denna situation.Karin Söder, rådets president, framhöll i sittöppningsanförande att i fråga om utvecklingen i stod denordiska länderna inför nya och endast anademöjligheter och hade stora förutsättningar att tillsammans spelaen viktig roll i denna utveckling. Den nordiska samhällsmodellenvar känd och efterfrågad i omvärlden, men den måsteutvecklas och omformas efter tidens krav. Det nordiskasamarbetet måste på bästa sätt kunna infogas i ett störreinternationellt sammanhang.Saklistan för extrasessionen omfattade utöver medlemsförslagoch meddelanden med anknytning till den europeiska integrationenett ministerrådsförslag om budgeten för 1990.Debatten under extrasessionen dominerades starkt avdiskussionerna om rådets kontakter med och iövrigt, särskilt mot bakgrund av det förslag som presidentMichail framfört om ett sammanträffande mellan endelegation från rådet och representanter för SovjetunionensHögsta Sovjet.Vid den 38:e sessionen avgick som presidentoch Páll Pétursson, , valdes till ny president för tidenfram till den 39:e sessionen.Sessionens saklista omfattade 36 medlemsförslag och 12ministerrådsförslag, vilka resulterade i 33 rekommendationer.Härutöver behandlades den årliga rapporten från rådets presidiumsamt ministerrådets verksamhetsberättelse och planer för detfortsatta nordiska samarbetet, 43 frågor, varav 16 s.k.snabbfrågor, ställdes till ministerrådet eller regeringarna.Utvecklingen i omvärld och dess konsekvenser för detnordiska samarbetet präglade inläggen i generaldebatten även viddenna session. Situationen i och de snabbaomvälvningarna där sedan rådets 3:e extra session i november1989 återspeglades i många av anförandena. Miljöfrågornauppmärksammades särskilt mot bakgrund av utvecklingen inärområdena utanför och de ökade förutsättningar församarbete som följde av denna.Åtskilliga talare uppehöll sig också kring de fortsattaintegrationssträvandena i och effekterna härav på detnordiska samarbetet. Det nordiska samarbetet fick inte sättas påundantag utan borde tvärtom förstärkas så att nordiskauppfattningar påverkade beslutsfattandet.Många talare tecknade en tämligen dyster bild av rådetsframtid. ordförande, den isländske miljöministernJúlius Sólnes, var dock mera optimistisk och framhöll attdet nordiska samarbetet stod sig väl som modell för detregionala samarbetet ute i världen. Mot bakgrund av den snabbautveckling som präglade var det emellertid nödvändigt attnå fram till en ordning med snabbare beslutsfattande än förnärvarande. Minister knöt stora förhoppningar till attden av rådets presidium tillsatta organisationskommittén skullekunna medverka till ett sådant resultat.Karin Söder, som besvarade ministerrådets s.k. trontal åpresidiets vägnar, var starkt kritisk till ministerrådet ochdess sätt att redogöra för planerna för det nordiska samarbeteti C 2-dokumentet, där prioriteringar och färdriktning saknades.Samtliga rådets utskott hade därför tagit det drastiska stegetatt begära kompletteringar av redogörelsen -- en för detnordiska samarbetet unik form för att ange missnöje. väsentligen mött med att kompletteraredogörelsen, men parlamentarikerna var inte nöjda med sakernastillstånd utan ville ha en bättre ordning för framtiden.Presidiets arbete har även istor utsträckning varit inriktat på Europafrågorna och Nordensställning i . Såväl presidiet som övriga rådsorgan harfortsatt diskussionen om vilka utmaningar det nordiskasamarbetet ställs inför då EG:s inre marknad förverkligas år1992. Utvecklingen i har också behandlats. Även vidmötena med statsministrarna och samarbetsministrarna hardessa frågor berörts.Juridiska utskottets arbete har under en stor del avverksamhetsperioden varit inriktat på att utarbeta förslag ny valordning för förtroendeposter. Vidarehar arbetet i utskottet liksom i rådet i dess helhet varitpräglat av frågor om internationalisering och då särskilt avEuropafrågorna.Arbetet i kulturutskottet har i hög gradpräglats av internationaliseringen av rådets arbete och hur detnordiska samarbetet kan förstärkas. Utskottet har särskiltönskat prioritera frågor som språksamarbete, ömsesidigtgodkännande av akademiska examina, utbyggnad avNORDPLUS-programmet och ökat forskningssamarbete.Social- och miljöutskottets arbete har under periodensärskilt ägnats miljöfrågor. Bl.a. har utskottet haft att taställning till tre omfattande handlingsplaner på miljöområdetrörande havsföroreningar, luftföroreningar respektive renareteknologi, avfall och återvinning. På det sociala området harutskottet bl.a. behandlat ett ministerrådsförslag tillarbetsmiljöprogram och ett flertal medlemsförslag bl.a. rörandebarns rättigheter, program mot ungdomsarbetslösheten samt ettprogram för nordbors rättigheter.Kommunikationsutskottets arbete har främstvarit inriktat på frågor rörande flygpriser och tvärgåendeflygförbindelser. Stor uppmärksamhet har även ägnats åt deeuropeiska integrationssträvandena samt uppföljning avhandlingsplanerna på trafiksäkerhets- och turistområdet.Ekonomiska utskottets arbete har dominerats av frågorrörande internationellt samarbete samt regionalpolitik. Storuppmärksamhet har även ägnats den ekonomiska handlingsplanen,jord- och skogsbruk samt energifrågor.Budget- och kontrollutskottets arbete har till stor delinriktats på budgeten och på budgetproceduren för detnordiska samarbetet. Vidare har frågan om utskottets roll,sammansättning och arbetsformer upptagit utskottets tid. Denkontrollerande verksamheten har omfattat Nordiskasamarbetsorganet för vetenskaplig information (NORD INFO) ochdet nordiska samarbetet inom delar av konsumentområdet. 1989/90:U235 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ett intensivt arbete för ennordisk hemmamarknad.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:N311.1989/90:U511 av och () vari yrkas1. att begär att regeringen tar initiativ tillbildandet av ett samarbetsorgan för nationerna runt ,2. att begär att regeringen undersökerförutsättningarna att på utveckla ett samlingscenter förÖstersjönationernas gemensamma intressen av olika slag.1989/90:U514 av m.fl. (m) vari yrkas7. att begär att regeringen i Nordiska rådethemställer att Nordplus öppnas för baltisk ungdom,1989/90:U518 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av det nordiska samarbetetsyftande till en fördjupad integration inom utbildningsområdet,en fortsatt harmonisering av lagstiftningen i de nordiskaländerna samt en ökad ekonomisk integration i det nordiskaområdet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen på samarbete i attomfatta de nordiska länderna och länderna runt ,1989/90:U524 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avvisa förslaget om nedläggning avNordplan.1989/90:U534 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atterforderliga initiativ bör tas för att få till stånd direktvaltill ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attsnarast erforderliga initiativ bör tas i för attfå till stånd ett internationellt traktat om en kärnvapenfri zonomfattande Östersjöstaterna,3. att som sin mening ger regeringen till känna attsnarast erforderliga initiativ tas i för att fåmed , de baltiska staterna, samt de bådatyska staterna i freds- och miljöarbetet kring ,4. att som sin mening ger regeringen till känna attsnarast erforderliga initiativ bör tas i för attfå till stånd internationella konventioner som specificerarkritiska miljöbelastningsgränser på olika områden liksomsignatärstaternas åtaganden och vilka konventioner bör omfattasamtliga länder som gränsar till Östersjön.1989/90:U537 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kansliresurser till förhembygdsarbete.1989/90:U550 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande samverkan i rörande högreutbildning,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ub758.1989/90:U553 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för det nordiska samarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetssätt ochorganisation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att nordiska frågor bör behandlas och ettinternationellt utskott inrättas i ,4. att begär att regeringen verkar för vad imotionen anförts om en vitbok om nordbors rättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat forskarutbyte,6. att begär att regeringen verkar för ökat ochförbättrat studentutbyte samt ömsesidigt erkännande av examina ienlighet med vad i motionen anförts om detta,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade investeringar i järnvägstrafik,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avreglering av den nordiska luftfarten,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samnordiska miljöavgifter förflygtrafiken,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt koordinerade miljökrav pålandsvägstrafiken,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskar-, student- ochferiearbetsutbyte med de baltiska republikerna,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om nordiskt samarbete medÖsteuropa.1989/90:U602 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär initiativ till inrättandet av en "nordiskombudsman".1989/90:U603 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i /ministerrådet aktivt bör verka för att ett nordiskthandlingsprogram med en rättighetsförteckning (Codex nordicus)framställs.1989/90:U613 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfortsatt stöd till NORDPLAN.1989/90:U620 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den samnordiska satsningen på deetablerade gränsregionala samarbetsområdena i skallfortsätta på minst nuvarande nivå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att ökningar i de samnordiskabudgetresurserna även skall användas till att utveckla detgränsregionala samarbetet i . verksamhet är omfattande. De frågor sombehandlas av rådet är angelägna och kompletterar på ettkonstruktivt sätt det arbete som sker i de nordiska ländernasfolkvalda församlingar. Att samarbetet på det nordiska områdetäven utgör ett värdefullt komplement till de europeiskaintegrationssträvandena illustreras av den tredje extrasessioneni om förhållande till deeuropeiska frågorna. Utskottet anser liksom rådets ekonomiskautskott att arbetsprogrammet i 1989-92 bör ges högprioritet.Utskottet anser det angeläget att påpeka att detnordiska samarbetet, såsom det bl.a. tar sig uttryck i , bör avspegla den snabba utveckling som sker i . Demål för samarbete som vid upprepade tillfällen har uttalats irådet av dess medlemmar får inte uppnås endast genom attutvecklingen i det övriga tvingar fram en accelereradtakt i rådets ställningstaganden. Det är viktigt att rådet haren god framförhållning i avsikt att ta till vara de nordiskaintressena i det integrerade i vilket utgör ennaturlig del.Det är enligt utskottet också av vikt att de möjligheter tillframtida, konstruktiva samarbetsformer som kan finnas iförhållande till också bör utnyttjas inomramen för det nordiska samarbetet. Nya samarbetsformer förländerna kring kan här komma att få en framträdandeplats. Inte minst miljöfrågorna, som grundligt diskuteradesunder den trettioåttonde sessionen, kommer att kräva nyasamarbetsformer och intensiva diskussioner övernationsgränserna.Utskottet föreslår att berättelsen läggs till handlingarna.I yrkande 2 i motion 1989/90:U235 (c) föreslås att riksdagenunderstryker vikten av ett intensivt arbete för en nordiskhemmamarknad. Motionärerna pekar på den intressegemenskap somfinns i och på den likartade principiella syn på ekonomioch samfärdsel som finns. Trots detta finns enligt motionärernamånga kvarvarande hinder för handel och ekonomiskt utbyte mellande nordiska länderna. Kartläggningsarbete av hindren harförekommit, men resultaten har varit få.Som utskottet konstaterade i sitt förra betänkande om detnordiska samarbetet (1989/90:UU9) beslöt vid sintredje extra session i att rekommendera ministerrådetatt före utgången av 1992 i princip avveckla alla tullprocedureroch andra gränskontroller för varor mellan de nordiska länderna.Som ett led i denna avveckling kommer, inom samma tidsgräns,gemensamma nordiska regler på det veterinära och fytosanitära(växtsanitära) området att utformas. Ministerrådetsarbetsprogram "i --1992" koncentrerar sig påett antal huvudområden, varav ett är just "somhemmamarknad". Detta arbetsprogram går något längre än vad rådethar rekommenderat och rör även harmonisering av tekniska regleroch normer. Rekommendationen och arbetsprogrammet tillgodoserenligt utskottet vad som anförs i motionen. Utskottetförutsätter att erforderliga åtgärder vidtas för att förverkligaprogrammets avsikter.Yrkande 2 i motion U235 (c) får med det anförda anses varabesvarad.Frågan om ökat samarbete mellan länderna kring Östersjönuppmärksammas av flera motionärer. Yrkandena 1 och 2 i motionU511 (m) föreslår att ett samlingsorgan för nationerna runtÖstersjön inrättas och att ett samlingscenter upprättas påGotland för tillvaratagande av Östersjönationernas gemensammaintressen. kan, enligt motionärerna, utvecklas till encentralpunkt för ett gemensamt handelssystem och ett system förutbyte av kultur och kunskap.I yrkande 2 i motion U518 (c) anför motionärerna att frågor avinternationell anknytning har diskuterats med storförsiktighet i samt att det utrikespolitiskaområdet inte har hört till de områden där de nordiska ländernahar samverkat. Ett snävt nordiskt perspektiv begränsar dockenligt motionärerna möjligheterna till ett meningsfullt ocheffektivt samarbete mellan de nordiska länderna. Integrationen iNorden borde därför ses som en del av den allmännaintegrationsutvecklingen i . Det gemensamma kulturarvetmed de baltiska folken motiverar också enligt motionärernautökade samarbetsformer.I yrkandena 1, 11 och 12 i motion U553 (fp) föreslårmotionärerna att de nordiska länderna borde inrikta sig på ettmer Europaanpassat samarbete samt specifikt också på att hjälpade baltiska republikerna ekonomiskt, politiskt och imiljöfrågor. Representanter för folkfronterna i bordeinbjudas som gäster till möten. Nordplus, d.v.s.det stipendieutbyte som förekommer inom den högre nordiskautbildningsverksamheten bör också inkludera de baltiskarepublikerna. Baltiska studenter bör också beredasarbetstillfällen i , och vice versa, genom det s.k.Nordjobbprogrammet.I yrkande 7 i motion U514 (m) föreslås att det Nordiska rådetöppnar sina ungdoms- och kulturprogram för baltiskt deltagande.I likhet med föregående motion anförs som exempelNordplusprogrammet.Utskottet konstaterar att jordbruksministern vid i föreslog inrättandet avett särskilt Östersjöråd. Med detta råd avsåg jordbruksministernett organ där information kan utbytas och där nya former tillsamverkan och arbetsfördelning kan skapas. Rådet skulle inteutforma för medlemsländerna tvingande ställningstaganden,men väl formulera uttalanden och rekommendationer som skullekunna påverka opinionsbildningen och beslutsprocessen i deberörda länderna. Ett utvecklat regionalt samarbete skulle idenna form ingå som en naturlig del i en vittgående europeiskintegration. I utformandet av ett eventuellt Östersjöråd kan detvara värdefullt att ta i beaktande även de förslag tillsamarbetsorgan och samordningscenter som har anförts i motionU511 (m).Nordiska ministerrådet har skapat ett särskilt arbetsprogramför och . I detta ingår bl.a. utbildnings- ochpraktikantvistelser för baltiska ungdomar i de nordiskaländerna. Utskottet konstaterar att en utvidgning av Nordplus,att gälla även baltiska studenter, kan komma att bli ettnaturligt komplement efter den utvärdering av programmet somskall ske . presidium har också idecember 1989 tillsatt en kommitté med uppgift att företa enöversyn av organisation och arbetsformer.Förslag i samband med detta arbete kommer att behandlas vid dentrettionionde sessionen 1991.Med det anförda får yrkandena 1 och 2 i motion U511 (m),yrkande 2 i motion U518 (c), yrkande 7 i motion U514 (m) samtyrkandena 1, 11 och 12 i motion U553 (fp) anses vara besvarade.I motion U602 (fp) föreslås inrättandet av en "nordiskombudsman", beroende på vad motionären anser vara en snårskog avbestämmelser som komplicerar för den enskilde som flyttar mellande nordiska länderna, eller är "gränsgångare" mellan nordiskaländer. En nordisk ombudsman skulle, enligt motionären, ocksåkunna ha informationsgivande funktioner.Frågan om nordbors rättigheter berörs även av yrkande 4 imotion U553 (fp) och av motion U603 (fp). Motionärerna anför atten vitbok om nordbors rättigheter borde utarbetas och att ettnordiskt handlingsprogram med en rättighetsförteckning (Codexnordicus) borde framställas.Konstitutionella frågor behandlas vidare i yrkandena 2 och 3 imotion U553 (fp). Motionärerna anser att det nordiska samarbetetalltmer präglas av ett långsamt arbetssätt. Många bra beslut ochrekommendationer följs inte upp och/eller rinner ut i sanden.Man borde därför enligt motionärerna tänka sig att nordiskaöverenskommelser ges direkt rättsverkan efter mönster från EG.Man bör också i likhet med EG:s arbetsmetod först taprincipbeslut och därefter med tiden lösa uppkommande problem,inte tvärtom. Motionärerna föreslår vidare att Nordiska rådetskall kunna sammanträda oftare än vad som är fallet.Som utskottet ovan konstaterade har rådets presidium tillsatten särskild kommitté för översyn av rådets organisation. Dennautredning har fått mycket vida direktiv. De av motionärernaväckta frågorna kommer att behandlas i samband med att resultatav denna utredning presenteras vid nästföljande session iKöpenhamn . Detsamma gäller frågan om en nordiskombudsman.I motion U537 (s) föreslås att förhembygdsarbete ges kansliresurser. Utskottet konstaterar attdenna typ av budgetäskanden bättre behandlas inom budgetarbete.Med det ovan anförda får utskottet anse motion U537 (s),yrkandena 2, 3 och 4 i motion U553 (fp), motion U602 (fp) ochmotion U603 (fp) besvarade.Frågan om val till tas upp i motion U534 (mp),där i yrkande 1 föreslås att ledamöterna borde väljas direkt.Motiveringen till detta är att det skulle höja rådets status ocheffektivisera det politiska samarbetet i . Ett liknandeyrkande behandlades i utskottets förra betänkande om nordisktsamarbete (1989/90:UU9).Utskottet hänvisar till att rådets juridiska utskott vid dentrettioåttonde sessionen avstyrkt ett liknande medlemsförslag.Utskottet är av den uppfattningen att det är värdefullt och enstyrka om medlemmarna i , i likhet med medlemmarnai , har säten i sina resp. hemländers parlament.Rådet har endast rådgivande funktioner, och det samband som nufinns med de nordiska parlamenten är viktigt för rådetsinflytande.Yrkande 1 i motion U534 (mp) avstyrks därmed.I yrkande 2 i motion U534 (mp) anförs att initiativ bör tas för att få till stånd en internationell traktatom en kärnvapenfri zon omfattande Östersjöstaterna.I ett liknande medlemsförslag till föreslogsatt ministerrådet skulle tillsätta en parlamentarisk nordiskkommission för att belysa frågan. Rådets ekonomiska utskottavstyrkte förslaget och konstaterade i sitt betänkande att enparlamentarisk grupp redan arbetar med frågan. Gruppentillsattes 1985 och är öppen för alla partier som ärrepresenterade i de nordiska ländernas parlament. anförde vidare att det inte fanns anledning att brytarådets mångåriga praxis att inte ta ställning till frågor avsäkerhetspolitisk karaktär.Utskottet delar ekonomiska utskottets uppfattning ochavstyrker därmed yrkande 2 i motion U534 (mp).I motion U620 (s), yrkandena 1 och 2, yrkas att densamnordiska satsningen på de etablerade gränsregionalasamarbetsområdena i skall ges allt erforderligt stöd.I ministerrådets förslag om samarbetsprogram förregionalpolitik 1990--94 lämnas förslag till det fortsattaregionalpolitiska samarbetet. ekonomiska utskottanförde att nya gränsregionalasamarbetsformer och prioriteringar kunde studeras, menutgångspunkten skulle inte kunna vara en målsättningsom innebar nedskärningar i anslagen till detta arbete. antog rekommendationen att ministerrådet underprogramtiden lägger fram konkreta handlingsplaner om detgränsregionala samarbetet. Samarbetsprogrammet för perioden1990--94 kommer att utvärderas och revideras vid slutet avperioden.Med det anförda får yrkandena 1 och 2 i motion U620 (s) ansesbesvarade.I yrkande 1 i motion U518 (c) föreslår motionärerna att enfördjupad integration inom utbildningsområdet, en fortsattharmonisering av lagstiftningen i de nordiska länderna samt enökad ekonomisk integration i det nordiska området skall ske. Iyrkande 2 i motion U550 (c) föreslås utökad samverkan kring denhögre utbildningen i . I yrkandena 5 och 6 i motion U553(fp) föreslås att ett ökat forskarutbyte mellan de nordiskaländerna, ett ökat och förbättrat studentutbyte samt ettömsesidigt erkännande av examina skall ske.Utskottet konstaterar att kulturutskott bl.a.har rekommenderat att bygga ututväxlingsprogrammen för elever och lärare inom . Enligtredogörelsen har Nordplus-programmet mött stor entusiasm ochintresse, och ett Nordplus-junior-program väntas få sammagehör. På ministerrådets förslag har de nordiska länderna slutitavtal om behörighetsgivande examina för yrkesverksamhet.Ministerrådet har föreslagit en gemensam nordisk arbetsmarknadför personer som har genomgått en yrkeskompetensgivande högreutbildning av längd.Utskottet konstaterar att utbildningsfrågorna i det nordiskasamarbetet är av utomordentlig vikt. Ett student- ochforskarutbyte mellan de nordiska länderna är i intresse.Som utskottet tidigare påpekade i sitt ovan anförda resonemangbör även former för ett utökat utbytesprogram mellan de nordiskaländerna och närområde beaktas i positiv anda.Med det anförda får utskottet anse yrkande 1 i motion U518(c), yrkande 2 i motion U550 (c) samt yrkandena 5 och 6 i motionU553 (fp) besvarade.I två motioner, U524 (mp) och U613 (v), anförs vikten av attdet tvärvetenskapliga för samhällsplanering(Nordplan) inte läggs ned. Motionärerna anser att institutetutför ett värdefullt vetenskapligt arbete som kommer mångasamhällsområden till godo.Utskottet delar motionärernas uppfattning att institutet utförett värdefullt vetenskapligt arbete, men anser dock att frågorom budget skall avgöras inom ramen för rådetsverksamhet. Rådets kulturutskott uttryckte under dentrettioåttonde sessionen att det ansåg frågan om nedläggning avnordiska institutioner vara av sådan vikt för det nordiskasamarbetet att rådet borde få ta del av och behandla sådanaförslag innan de förverkligades.