bet · GE01JuU1 · 1990-09-27 00:00:00 — Och därmed också fler poliser ut på gator ochtorg och till den direkta verksamheten.När det gäller polisdistriktsindelningen ochresursfördelningen däremellan, så vill vi alltså tillsätta enutredning som tar upp frågan om den regionala organisationen,och man kan säga att min bild av detta är att det ärutomordentligt svårt att sätta i gång och utifrån ettriksperspektiv säga att nu drar vi in de och de distrikten, fördet är klart att när vi har dessa 118 polisdistrikt -- ochmycket små förändringar har ägt rum under en så --så har det hänt en hel del när det gällerbefolkningsförändringar och när det gäller de grundläggandekriterierna varför man behöver en indelning i polisdistrikt sominte har följts upp. Men jag menar att det vore en omöjliguppgift att nu sätta i gång och försöka att ändra enorganisation på det sättet, att man försökte skissera hurindelningen skulle vara i övrigt, utan min bild är den-- och det är därför jag vill att det skall tillsättas enutredning om den regionala organisationen -- att det måsterullas upp via att man i varje län går igenomdistriktsindelningen och ser vilka förändringar som kan ske, ochi huvudsak menar jag nog att det bör ske genom att man har enökad rörlighet och flyttar om personal mellan polisdistriktenoch mindre av att lägga ner eller utöka antalet polisdistrikt.Men det är klart att det kan finnas behov av förändringar närdet gäller distriktsindelningen också i ett sådant perspektiv.Riksdagsledamot: Jag skall ta upp två områden, delsutbildningsfrågor, dels renodlingsfrågor. När det gällerutbildning, så har vi tidigare varit inne på att det har varitproblem och har blivit stora vakanser. Ett sätt att slippa ifrånden här ryckigheten skulle kunna vara att mananalyserar totalbehovet av poliser i vårt land och sedan utifråndetta driver utbildningspolitiken och försöker hålla sig på dennivå man har fastställt. Min fråga är då: Skulle inte det kunnavara en möjlig väg att gå fram i fortsättningen för att slipparyckighet ? Och i samband med utbildningen så är viett par partier här som har motionerat under om borde kunna utlokalisera en del av utbildningen, så att manskulle kunna klara av de behov som finns av utökad utbildning påett annat sätt. Dessutom skulle det kunna underlätta rekryteringav poliser från olika delar av landet. Det var det som gällerutbildningen.Sedan när det gäller renodlingen så håller jag med om att detär mycket praktiskt att tillsätta administrativ personal på deuppgifter som de kan göra och friställa poliser till rentpolisiära uppgifter. Det här går ju alldeles utmärkt , därdet finns vakanta polistjänster, för där kan man då använda demedlen och tillsätta administrativ personal. Men även jag harvarit ute på olika polisdistrikt i landet och här är besvikelsenotroligt stor i de polisdistrikt där man inte har vakantatjänster och kan renodla på detta sätt, och min fråga är: Varförmissgynnas de här polisdistrikten? Jag förstår mycket väl atthar man inga vakanta tjänster, så har man polistjänster, meninte kan man renodla polisjobbet på samma sätt om man inte kantillsätta mer administrativ personal. I samband med den härrenodlingen också: Här har inte tagits upp någonting ipropositionen om en fråga som vi har tagit upp i underen , och det är detta med att bevakningsföretagenunder har fått ta på sig rent polisiära uppgifterhelt enkelt, som egentligen är emot det som vi fastslagit, attpolis skall göra polisiära uppgifter och ingen annan. Meneftersom vi haft polisbrist, så har bevakningsföretagen fått taöver mer och mer. När kan man tänka sig -- och när ansercivilministern -- att vi kan komma från det här systemet ochlåta polis göra polisiära uppgifter och bevakningsföretagenannat?Bengt K Å : När det först gäller utbildningen såär det klart, att det är inte bra med stora årliga förändringarav antalet personer som tas in för utbildning. Framför allt gerdet ju ryckighet i utbildningsorganisationen, så jag kan vältänka mig att säga att man kan fastställa det för mer än ett åri taget , och jag ser det ju som att har manetablerat en nivå, så bör den väl vara kvar, om inte nyaomständigheter tillkommer. Då bör man särskilt motivera det ochutgå utifrån att vi nu behöver en utbildningskapacitet som ärden uppnådda, som ju är hög och som har krävt ganska storaresursinsatser på polishögskolan.När det gäller frågan om var utbildning skall bedrivas, så kanman säga att vi har haft en gynnsam situation som har kunnat ökakapaciteten vid på det sätt som har skett genomatt det fanns lokaler och sådant tillgängliga med förhållandevissmå insatser. Jag tycker att man skall sätta in det här iperspektivet av att utbildningen för poliser och för annanpersonal inom polisväsendet är mycket omfattande. Det ser man,om man tittar i den utbildningskatalog som t.ex. har getts ut avrikspolisstyrelsen, och där man har ett enormt utbildningsutbud,och vi har ju en mycket omfattande internutbildning. Därför ärså att säga den utbildning som sker vid inte denenda frågeställningen, utan jag har i första hand sett det somatt vi bör eftersträva -- också av resursskäl, för att kunnautnyttja den bra utbildningskapacitet som finns genom en duktigpersonal på andra håll -- att man lägger ut så mycket sommöjligt av annan utbildning, medan det naturligtvis alltid ärett stort beslut om man säger att nu skall vi dela upputbildningen av de nyintagna på ett par olika skolor. Då kräverdet lång förberedelsetid och långa investeringar och en ganskastor kostnad också.Sedan när det gäller renodlingen av polisarbetet, så kan jaginte riktigt dela synen -- eller jag har ganska liten förståelseför -- att man känner stor besvikelse över att man inte fåradministrativ personal, därför att man inte har vakanser. Det äringet roligt att ha vakanser i sin polisorganisation. Men detligger ju en del i frågeställningen, för vi har ju fåttframställningar från en del polisdistrikt som säger: Vi bordeockså med hänsyn till situationen få del av de vakansmedel somdelas ut av regeringen eller som efter vårtmedgivande har delat ut. har vi sett det som att det här ärdirekt kopplat till de vakanser som finns, och det finns juockså inom polisorganisationen polisassistenter utan tjänst somvi också får väga in i det här. Vi har velat ha en direktkoppling. Det är vakansmedel, det är de medel som uppstår närpolistjänster inte är besatta och man därför får så att sägapengar över. Då är det de polisdistrikten som skall få disponerade pengarna. Men jag vill gärna säga att i ett budgetsystem, somjag menar skall fungera smidigare, bör det ligga ipolismyndighetens egen möjlighet att så att säga disponera medelså att man kanske kan göra den rätta avvägningen mellanpolispersonal och administrativ personal. På något sätt blir deten förskjutning i de polisdistrikt som har vakanser. De hardå färre ordinarie polismän i tjänst och mera av administrativpersonal. Det finns några polisdistrikt som också har haftförsöksverksamhet på det här sättet med en större proportionadministrativ personal, och jag tycker nog att erfarenheten avdet tyder på att det kan finnas anledning att ha en större andeladministrativ personal än vad man har i en del polisdistrikt,där det kanske har blivit onödigt snålt, och jag vill gärna förmin del öppna möjlighet för att man kan göra en sådan förändringav de proportioner som finns av olika slags personal vid enpolismyndighet. Men det kan då göras via det budgetsystem somväxer fram.Bevakningsföretagen -- ja, de skall inte utföra någrapolisiära uppgifter. I så fall har det blivit fel, om de gördet. Jag menar -- och det är redovisat i propositionen -- attvad vi kan göra är att se till att polisen utför sådanauppgifter som vi menar bör utföras av polispersonal. Det är attvi också bör gå igenom vilka områden där polisen nu göruppgifter där man kanske skulle kunna ha annan personal och dithör då t.ex. flygplatskontroll, och det finns andra områden därvi på samma sätt bör överväga möjligheterna att frigörapolispersonal för att kunna använda dem på annat håll. Vårinställning är ju att är det polisuppgifter, så skall de görasav polisen och inte av bevakningsföretag.Riksdagsledamot: Jag har fått svar på en del av minafrågor, men när det gäller kompetens för polisarbetet -- detstår ju i propositionen att arbetet skall inriktas på attförebygga och förhindra brott, och det är naturligtvis det bästaman kan göra, och att bekämpandet av ekonomisk brottslighet ochsådant som hotar stora samhälleliga värden som miljöbrottslighetskall prioriteras -- då är min fråga: Vi vet ju attmiljöbrottslighet och ekonomisk brottslighet är väldigtkomplicerat och det behövs specialkompetens för att klara avdet. Är det då meningen att man skall ha polisutbildning ibotten eller kan man tänka sig -- som det också står ipropositionen -- att nya yrkesgrupper skall tillföras polisenoch att man skall klara de här komplicerade fallen på så sätt,eller är det meningen fortfarande att det skall vara poliser somhar skaffat sig den här specialkompetensen?Bengt K Å : Ja, polisen som finns har ju ofta enmycket bra utbildning i att utreda brott, men det är klart attinom vissa specialområden -- och dit hör ekonomisk brottslighetoch miljöbrottslighet -- ser jag nog att det finns behov i destörre polisdistrikten eller regionalt av personal som kanske ärspecialutbildad för detta -- som inte nödvändigtvis behöver varapolispersonal, utan som kan ha en annan bakgrund, men som då ärduktiga utredare och som kanske har lättare att gripa tag i detän i vart fall oerfarna poliser från det området. finns detju i också personal, om man tar miljösidan, ochdet finns i kommunerna, och det gäller att uppodla ett samspeldärvidlag, men min bild är att här behövs på en del håll enutökad specialiseringsgrad som också kan sökas utifrån polisen.Det kan alltså vara antingen poliser som är specialutbildadeeller särskilt intresserade av att skaffa sig de kunskaperna,eller annan personal som i samverkan med polispersonal kan göraen mycket stor insats.Riksdagsledamot: I den här propositionen, som i så mångaandra sammanhang, poängteras att det är viktigt med synligapoliser som har allmänhetens förtroende. Det sägs att det inteanses särskilt meriterande att arbeta som kvarterspolis. Jagville höra om det verkligen äger sin riktighet.Sedan när det gäller rekrytering till polisutbildning -- närman tittar ut över den här församlingen så ser man ju att det ären mycket manstark sådan -- vilka åtgärder ämnar man vidta föratt få in flera kvinnor till polisen? Invandrare som poliser varett annat initiativ som regeringen har tagit, men där finns juvissa frågor när det gäller medborgarskapet som kan lägga hinderi vägen. Vilka planer finns det på att förbättra rekrytering avdels invandrare, dels kvinnor till polisyrket?Bengt K Å : Får jag först kommentera det här medsynliga poliser. Det finns på en del håll en mycket medvetensträvan att se till att kvarterspoliser -- som ju inte bör sessom någonting annat än att det är poliser som är lokaliseradetill en annan plats eller en annan ort än vid den ordinariepolismyndigheten -- inte skall bli diskriminerade när det gällerrekrytering och tjänster och löner och liknande. Det tycker jagär en oerhört väsentlig del av situationen, att man inte ser dethär som en reservstyrka som man kan dra in och öka utallteftersom situationen växlar. Jag har naturligtvis förståelseför ledningens behov av att ha utryckningsstyrkor och sådant,och att man alltid sitter i en situation som kan vara besvärlig,men skall vi få den här effekten vid det förebyggande arbetet,då är det viktigt att de poliser som jobbar ute i stadsdelar ochi samhällen ses som en lika viktig polis som annan och att defår arbetsmöjligheter också genom att de kan behålla sinatjänster. Och det finns polisdistrikt där kvarterspoliserna harvarit i många, och har sett sitt jobb som lika viktigtsom andra hos ledningen.När det gäller rekryteringen till polisyrket kan vi välkonstatera att här sker en ganska snabb förändring. Om jag harsiffrorna någorlunda rätt så är väl ungefär var tionde poliskvinna, medan av de nyintagna det är eller nära25 % som är kvinnor, och det tyder på att polisyrket ärattraktivt också för kvinnor, och att man i intagningen ocksåväger på ett annat sätt än tidigare, dvs. ger möjligheter förkvinnor att bli poliser. Ja, de här frågorna kanskerikspolischefen skall svara på mera hur man har diskuterat vidintagningen, men jag har anledning notera att den ökning som harskett har varit ganska snabb och positiv.När det gäller invandrare som poliser är det klart att detfinns personer med invandrarbakgrund hos polisen, och det har juunderstrukits från många håll att det ofta är viktigt både närdet gäller språkkunskaper och när det gäller kunskap om etniskaförhållanden, att man har sådana poliser som ibland kandisponeras. Men när det gäller medborgarskapet planerar vi intenågon ändring, utan man bör vara svensk medborgare. Sedan harjag inga uppgifter om hur många poliser som harinvandrarbakgrund och som kan tala ett annat språk osv., menantalet är stigande.Riksdagsledamot: Ja, det är en fråga som tilldrar sigintresse, och jag skall fatta mig kort och läsa direkt urpropositionen: "I fråga om de grundläggande prioriteringar somskall gälla för i första hand nästa budgetår gör jag följandebedömning" etc. Kommer prioriteringarna för polisen när detgäller arbetsinriktningen att skifta från budgetår tillbudgetår? Det är den första frågan.Statsrådet säger tidigare som svar på en fråga att man behöverse över arbetssättet. Jag kan tänka mig att det gälldekriminalpolisen. Det är ju så att väldigt mycket av arbetssättetinom kriminalpolisen styrs av bestämmelserna i ,och parterna i rättsprocessen har ju att följa rättegångsbalken.Avser statsrådet -- för att kanske då göra processen ellerarbetet för polisen enklare och gesvintare -- att göra någonöversyn av som därmed skulle göra att polisensarbete kunde gena litet grand eller bli mera effektivt?Bengt K Å : De allmänna resonemang som förs ipropositionen är ju inte bundna till , men vi har jusom princip också att för budgetår lägga fast en prioritering,och det är väl det som framskymtar i propositionen här. Men deallmänna resonemang som finns här om att prioriteranarkotikabrottslighet och våldsbrottslighet osv. menar jag ärknappast att hänföra bara till nästa budgetår. Då skulle jaggrovt ha missbedömt vad som kommer att hända.Rättegångsbalken har ju sina krav på vad det finns förutredningsunderlag, och det är klart att det ställer krav, mendet innebär ju inte att man behöver ha en annorlunda syn pårelationerna mellan ordningspolis och kriminalpolis. Denutredning som skall ligga till grund för ställningstagande närdet gäller åtal skall ju ha sin kvalitet, och den skall kommafrån polisen. Men det innebär ju inte att det måste vara enprodukt som har vuxit fram bara från en kriminalpolis som sitterpå en avdelning där, utan den är polisen ansvarig för -- denenskilde polismannen eller polisen som myndighet. Så jag kaninte riktigt se att det skulle vara en komplikation. De krav somskall finnas kommer att finnas oberoende av hur man arbetartillsammans, men man kan arbeta effektivare tillsammans utan attpå något sätt, som jag ser det, eftersätta de krav som åklagarnakan ha.Riksdagsledamot: Jag vill ställa två frågor och den förstarör det förstärkta medborgarinflytandet över den lokalapolisorganisationen. Det förs ju ett ganska långt resonemang omdetta i propositionen. Men vad jag saknar, tycker jag, det är enviktig del, och det är fortfarande det här med knytningen tillkommunfullmäktige exempelvis. Där man som polisstyrelsensordförande kan ha möjlighet att medverka och att kunna besvarafrågor, interpellationer osv. När det gäller de lokalapolisnämnderna, som det står om i propositionen, kan man inte hadem i alla kommuner. I de små kommunerna går det inte. Det blirför litet underlag, tror jag. Det förs också ett resonemang omatt man kan i och för sig starta i storkommunerna osv. Jag skulle vilja veta om civilministernär beredd att föra diskussionen vidare när det gäller det lokalamedborgarinflytandet, för jag tror att i polisstyrelserna i dagupplever sig många ha väldigt dålig status i kommunerna. Jagtror att man kan förbättra det om man får en direkt knytningtill fullmäktige. Det var den ena frågan.Den andra frågan gäller avgiftsfinansieringen. Är det meningenatt det här skall bli någon form av utredning innan manåterkommer med förslag eller kommer det ett förslag utanutredning?Bengt K Å : När det gäller medborgarinflytandetär min bild av detta att det sker och har skett en mycket snabbutveckling i praktiken i nästan alla polisdistrikt och ikommuner med ett starkare engagemang för polisarbetet och förpolisen. Man kan se det i antalet initiativ som har tagits frånkommunalt håll -- bl.a. -- när det gällerpolisarbetet. Det kan ses i vilken personal och vilkaförtroendevalda som sitter i polisstyrelsen och att arbetet ipolisstyrelsen har en hög status i kommunen. Och det är jagväldigt glad för. Jag tror att det också är detta som färgar avsig på att det tas fler initiativ och att man vill komma vidare.Men det är klart att när vi har en organisation där ettpolisdistrikt ofta består av många kommuner och där ledningen avpolisarbetet ändå ligger hos polisledningen, så har vi nu intevelat aktualisera frågan längre än så här, så som vi hardiskuterat det. Det var ett viktigt steg som togs i mitten av1980-talet, men vi menar att det har skett mycket i rättriktning men att det inte finns någon möjlighet, som vi ser det,att ta ytterligare ett steg. Då är ansvarsförhållandena svåra.De här frågorna berörs något i den översyn av kommunallagen somsker, men vi har inte sett det som möjligt att i övrigt förafram detta, så att polisstyrelsen blir en vanlig nämnd.Så är inte organisationen. Men vi följer detta noga. Jag är gladöver det här mycket starka kommunala engagemanget, och på mångahåll vill man, som antyder, utveckla det härytterligare och göra det till en sak där också mycket centraltkan föras in i det kommunala arbetet.När det gäller avgiftsfinansieringen är det så att vi harvissa avgifter , och vi vill underställa attvi kan gå vidare här och ta ut avgifter också för en del andraområden. Jag uppfattar att det bör vara möjligt. Jag tror inteatt detta skall ses såsom någon viktig finansieringsform, utandet är en fråga om att vi skall kunna ibland få enresursallokering som blir vettig, dvs. att vi -- med den bristpå resurser som vi väl ändå har, eller den begränsning avresurser som vi har -- skall kunna ta ut avgifter om det är såatt man tycker att detta är en sak som egentligen någon annanskall betala. En del motioner har tagit upp denfrågeställningen. Den stora resursbesparingen, som jag ser det,är att man kan avlasta polisen en del uppgifter som man nu har.Jag nämnde flygplatskontrollen såsom ett sådant exempel. Man kannaturligtvis ibland ta ut avgifter också för den del man harkvar, men avgiftsfinansieringen i övrigt, dvs. för arbete somutförs -- jag har nämnt olika typer av evenemang som musikgaloroch liknande -- tror jag inte kommer att få så stor omfattningför att kunna på något sätt väsentligt påverka polisens arbete.Och riktlinjer måste naturligtvis fastställas, innan polisen kanbörja arbeta med det.Riksdagsledamot: Jag vill gärna följa upp den fråga somUlla-Britt Åbark tog upp här. Det handlar ju om detmedborgerliga inflytandet över polisverksamheten. Jag tror attdet är en otroligt viktig punkt. Man noterar ju också enutvecklingslinje här, när polisstyrelserna kom till, att deskulle få en verkligt rejäl funktion, inte minst när det gälldeatt styra resurserna inom det aktuella polisdistriktet. harcivilministern sagt att det finns polisstyrelser som fungerarväldigt väl -- jag vet det. är ett bra exempel. Förövrigt tycks civilministern vara relativt nöjd över situationeni landet. Ja, det är klart att man skall vara positiv ochoptimistisk. Jag tror inte att det är riktigt så väl -- i varjefall har man inte kommit så långt som lagstiftaren tänkte sig,när man instiftade polisstyrelser. Det är ju så att nu tänkerman förstärka polisstyrelsernas roll ytterligare. Vad planerarman att vidta för åtgärder från regeringens sida, viapolisstyrelsen eller annat, för att man skall kunna fylla uppinte bara den gamla funktionen utan även den nya funktionen? Detvar den grundläggande frågan.Sedan hade jag två detaljfrågor också, i och för sig inteoviktiga. Det första gäller det brottsförebyggande arbetet. Nutalar jag inte allmänt om synlig polis. Jag talar ombf-enheterna i polisdistrikten. Många av dem som arbetar inomden sektorn känner att de är litet styvmoderligt behandlade --att man inte har tillräckligt med resurser, att man inte kan gåut på det sätt som man önskar. Det är litet tunt på just dennapunkt, tycker jag, i den här riktlinjepropositionen. Jag troratt brottsförebyggande arbete är det viktigaste. Det bästabrottet är ju som bekant det brott som aldrig begås.Och slutligen: rikskriminalens framtid behandlas ju väldigtallmänt, och jag undrar hur det står till med den framtiden.Finns den eller ...: Jag har väl inte så mycket atttillägga när det gäller den första frågan. Det är väl riktigtatt det varierar ganska mycket, och jag upplever nog från depolisdistrikt jag har haft möjlighet att studera just detta, attdet beror i hög grad på hur pass mycket man tar till sig frånpolisstyrelsens sida och hur pass mycket man så att säga sitteroch mera passivt tar del av rapporter om hur arbetet bedrivsfrån polisledningens sida. Så jag är den förste att understrykaatt här är det viktigt att polisstyrelsen är aktiv och kräveratt få vara med i arbetet mera aktivt och tar del av allt detsom man kan ta del av i en polisstyrelse, och det är ganskamycket, om man utnyttjar de möjligheter som finns. Jag tyckeratt det har gått ganska fort, skall jag säga. Det finns ettmycket starkt engagemang från polisstyrelsernas sida, och jagtycker att de initiativ som vi har tagit tillsammans medrikspolisstyrelsen, nämligen att vi hade en konferens förpresidierna i polisstyrelserna tillsammans med polischeferna,där vi diskuterde polisarbete, var mycket bra och oerhörtuppskattat av de som deltog där. Det tror jag mig kunna säga.Angående det brottsförebyggande arbetet kan vi väl inte göraså väldigt mycket mer än att understryka betydelsen av det. Ochdär tror jag att jag har alldeles samma mening som hur betydelsefullt detta är. Jag har samma reaktion, attibland ses detta över axeln, och det är viktigt att vi somföreträder statsmakterna markerar det brottsförebyggandearbetets stora betydelse och gör vad vi kan för att ställa det iparitet med annat arbete. Ja, ibland kanske man skulle vilja sedet överordnat annat arbete också. Men detta rör ofta de inrerelationerna på en polismyndighet och är inte så lätt attklargöra i en proposition, vad det är för konkreta åtgärder manskall göra. Vi har hissat kvarterspolisen, vi har betonat hurviktigt det brottsförebyggande arbetet är. Och det viktigastetror jag är att vi har polisledningar som har insikt om dettaoch att detta spelar en stor roll i den utbildning somkontinuerligt sker inom polisen.Rikskriminalens framtid -- ja, den är inte ifrågasatt av mig ivart fall. Jag har varit på besök hos rikskriminalen. Jag menaratt i en situation där brottsligheten och de som begår brott ärså rörliga, så spelar rikskriminalen för det första naturligtvisen väldigt viktig roll i såsom en sammanhållande länkmellan polisdistrikten för att kunna knyta ihop de personer sommera yrkesmässigt ägnar sig åt brott och när det gällernarkotikabrottsligheten vet vi hur viktig denna roll är. Menockså när det gäller det internationella arbetet blir det alltviktigare att vi har goda informationer om vad det är förbrottslighet som når och på vilka vägar, och då spelarrikskriminalen en mycket stor roll.