bet · GE01JuU2 · 1990-10-23 00:00:00 — 361) behandlade utskottet fleramotioner liknande den nu aktuella.Utskottet avstyrkte i sitt av godkända betänkandebifall till motionerna. Utskottet ansåg därvid bl.a. attbekämpandet av narkotikabrottsligheten motiverade kraven påfängelse i lägst för sådan brottslighet. När det sedangällde frågan om brott av annat slag ansåg utskottet att gränsenpå fängelse i lägst var väl avvägd. Emellertid uttaladeutskottet att ett önskemål borde vara att det införs enså enhetlig reglering som möjligt såvitt gäller samtligalångtidsdömda (JuU 1987/88:43 s. 11).Utskottet har också därefter och behandlatliknande motioner (se 1989/90:JuU22 s. 13 f och där gjordhänvisning), och då vidhållit sin tidigare uppfattning.Riksdagen har följt utskottet.Utskottet saknar anledning att nu göra annan bedömning.Motionsyrkandet avstyrks.I övrigt föranleder propositionen och motionerna inte någrauttalanden från utskottets sida. beträffande beslutsprocessen i rutinärendenatt avslår motion 1989/90:Ju512,2. beträffande överklagande av beslutatt med avslag på motionerna 1989/90:Ju48 yrkande 1och 1989/90:Ju50 i denna del antar det i proposition 1989/90:154framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt såvitt avser 61 §,3. beträffande nöjdförklaringatt avslår motion 1989/90:Ju50 i denna del,4. beträffande utlänningslagenatt antar följandeFörslag tillLag om ändring i utlänningslagen (1989:529)Härigenom föreskrivs att 7 kap. 13 § utlänningslagen(1989:529) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 §Nöjdförklaring avges inför1. den myndighet som har meddelat beslutet eller domen,2. polismyndighet som inte har meddelat beslutet, eller3. styresmannen vid en 3. chefen för enkriminalvårdsanstalt eller kriminalvårdsanstalt ellerföreståndaren för ett chefen för ett häktehäkte eller den som eller någon annantjänstgör i stället tjänsteman där som harför styresmannen eller förordnats att ta emotföreståndaren. sådan förklaring.Nöjdförklaringen får dock avges inför en annan myndighet änden som har meddelat beslutet eller domen bara i vittnes närvarooch om den som tar emot förklaringen har tillgång till enutskrift av beslutet eller domen eller ett bevis om vadavgörandet innehåller.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.5. beträffande sysselsättningspliktenatt med avslag på motionerna 1989/90:Ju50 i dennadel och 1989/90:Ju51 yrkande 1 antar det i moment 2 nämndalagförslaget såvitt avser 10, 12, 17 och 18 §§,res. 1 (mp)6. beträffande sjukvårdssekretessatt med avslag på motionerna 1989/90:Ju47 och1989/90:Ju49 antar det genom propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl. såvitt avser 4 §,res. 2 (m, fp, c)7. beträffande avskildhet i disciplinärenden m.m.att med avslag på motionerna 1989/90:Ju50 i dennadel, 1989/90:Ju51 yrkande 2 och 1989/90:Ju52 dels antar deti moment 2 nämnda lagförslaget såvitt avser 26, 29 och 30 §§,dels antar det i moment 6 nämnda lagförslaget såvitt avser17 a §,res. 3 (v)res. 4 (mp)8. beträffande stramare permissionsbestämmelseratt avslår motion 1989/90:Ju48 yrkande 2,res. 5 (m, fp, c)9. beträffande särbehandling av långtidsdömdaatt avslår motion 1989/90:Ju48 yrkande 3,res. 6 (m, fp, c)10. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen omkriminalvård i anstalt i övrigtatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalti den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan,11. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen ombehandlingen av häktade och anhållna m.fl. i övrigtatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl. i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan,12. beträffande övriga lagförslagatt antar de i propositionen framlagda förslagentilla) lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftidm.m.,b) lag om ändring i ,c) lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete med ,, och angående verkställighet av straffm.m.,d) lag om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning ibrottmål,e) lag om ändring i passlagen (1978:302),f) lag om ändring i lagen (1978:801) om internationelltsamarbete rörande kriminalvård i frihet,g) lag om ändring i smittskyddslagen (1988:1472).Stockholm den 23 oktober 1990På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (), AndersSvärd (c), (), (), BarbroAndersson (s), () och (). Sysselsättningsplikten (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Som framhålls i motion Ju51 vilar kriminalvårdslagstiftningenpå principen att så långt det är möjligt med hänsyn till kravetpå samhällsskydd och differentiering främja de dömdas anpassningtill samhället och motverka de skadliga följderna avfrihetsberövande. Bl.a. återfallsstatistiken pekar på attkriminalvården ej lyckats förverkliga denna målsättning, och ettreformbehov är överhängande. Enligt utskottets mening börutgångsläget för en sådan genomgripande förändring avkriminalvårdslagstiftningen bygga på frivillighet och denintagnes rätt till ett bestämmande inflytande över sinsituation. Mot denna bakgrund kan utskottet inte ställa sigbakom en utvidgad plikt att fullgöra en viss sysselsättningeller delta i viss arbetsträning.Utskottet anser också i likhet med vad som framhålls i motionJu51 det anmärkningsvärt att sysselsättningsplikten nu föreslåsomfatta även intagna förtidspensionärer och intagna som uppbärsjukbidrag. Dessa skulle ju, om de vore ute i samhället, iprincip inte kunna åläggas sysselsättning. Regeringsförslaget idenna del tyder på en anmärkningsvärd syn på människor ochstrider mot grundsatsen om aktning för den intagnesmänniskovärde.Sammanfattningsvis vill utskottet ifrågasätta om förslaget meden utvidgad sysselsättningsplikt är av den karaktären att detkan främja de intagnas anpassning i samhället. Snarare finns,som motionärerna påpekar, skäl att anta att ett utvidgatsysselsättningstvång i praktiken skulle motverkaåteranpassningssyftet.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet bifall tillmotion Ju51 i denna del och avstyrker bifall till propositioneni motsvarande del. Vid detta ställningstagande avstyrks yrkandeti motion Ju50 om ett uttalande om lämplig sysselsättning förintagna förtidspensionärer.dels att utskottets hemställan under moment 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande sysselsättningspliktenatt med bifall till motion 1989/90:Ju51 yrkande 1dels avslår motion 1989/90:Ju50 i denna del, dels avslårdet i moment 2 nämnda lagförslaget såvitt avser 10, 12, 17 och18 §§,2. Sjukvårdssekretess (mom. 6)(), (), (),(), (), () och KjellEricsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Såsom justitieministern" och slutar med "Ju49avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör saken emellertid omedelbartutredas, och regeringen bör vidta åtgärder härför ochdärefter skyndsamt återkomma med förslag till så attfrågan om uppgiftsskyldigheten för hälso- och sjukvårdspersonaläven vid polisarrester får sin lösning. Vad utskottet nu medanledning av motionerna Ju47 och Ju49 anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande sjukvårdssekretessatt dels antar det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingenav häktade och anhållna m.fl. såvitt avser 4 §, dels medanledning av motionerna 1989/90:Ju47 och 1989/90:Ju49 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutredning om viss uppgiftsskyldighet för hälso- ochsjukvårdspersonal vid polisarrester.3. Avskildhet i disciplinärenden m.m. (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "Med dessa" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet kan således i princip ställa sig bakomregeringsförslaget. Emellertid har, som påpekas i motion Ju52,grundläggande rättssäkerhetsaspekter inte beaktats vidregeringsförslagets utformning av de aktuella bestämmelserna.Dessa måste nämligen, som framförs i nämnda motion, utformas såatt kontakt mellan den intagne och dennes advokat inteförhindras. Utskottet kan därför inte nu ställa sig bakompropositionen i denna del. Regeringen bör i stället få i uppdragatt utforma en lagtext som ger den intagne en ovillkorlig rätttill kontakt med sin advokat vid ärenden av nu aktuellt slag.Regeringen bör återkomma till med förslaghärom. Vad utskottet nu med anledning av motion Ju52 uttalat börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Av det anförda följer att utskottet avstyrker bifall tillmotion Ju50 i nu berörd del.dels att utskottets hemställan under moment 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande avskildhet i disciplinärenden m.m.att dels med bifall till motionerna 1989/90:Ju51yrkande 2 och 1989/90:Ju52 yrkande 1 och med avslag på motion1989/90:Ju50 i denna del avslår det i moment 2 nämndalagförslaget såvitt avser 26, 29 och 30 §§ och det i moment 6nämnda lagförslaget såvitt avser 17 a §, dels med anledningav motion 1989/90:Ju52 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om förslag till nya bestämmelsersom innefattar rätt till advokatkontakt.4. Avskildhet i disciplinärenden m.m. (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Som påpekas" och på s. 27 slutar med"Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Ju51 saknas i propositionen närmareuppgifter om tillämpningen av 50 § KvaL och i vilka fallbestämmelsen kommer till användning i praktiken. Avpropositionen framgår heller inte hur stort behovet är av attkunna avskilja den intagne från kontakter med yttervärlden underutredningen av ett disciplinärende. Utskottet vill i likhet medvad som görs i motion Ju51 ifrågasätta systemet med att överhuvud taget hålla en intagen i avskildhet i dessa fall och ärmot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom förslaget ipropositionen i denna del.Härav följer att motion Ju50 i denna del och motion Ju52yrkande 2 också avstyrks.dels att utskottets hemställan under moment 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande avskildhet i disciplinärenden m.m.att med bifall till motionerna 1989/90:Ju51 yrkande2 och 1989/90:Ju52 yrkande 1 och med avslag på motionerna1989/90:Ju50 i denna del och 1989/90:Ju52 yrkande 2 delsavslår det i moment 2 nämnda lagförslaget såvitt avser 26, 29och 30 §§, dels avslår det i moment 6 nämnda lagförslagetsåvitt avser 17 a §.5. Stramare permissionsbestämmelser (mom. 8)(), (), (),(), (), () och KjellEricsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:Utskottet vill först, i likhet med motionärerna, uttrycka sinoro för den redovisade misskötsamheten när det gällerpermissioner inom kriminalvården även om misskötsamheten minskatefter införandet av de nya permissionsföreskrifterna.Misskötsamheten ligger alltjämt på en för utskottet oacceptabelnivå, särskilt när det gäller de regelbundna permissionerna frånde slutna lokalanstalterna (18,för /90).Såsom förespråkas i motionen bör reglerna om permissioner därförytterligare stramas upp på olika sätt. Bl.a. börkvalifikationstiderna för ny permission efter misskötsamhet avolika slag göras längre. Vidare bör obevakade permissionerstarkt begränsas för intagna som gång på gång återfaller ibrott. När det gäller intagna som begått allvarliga våldsbrottoch narkotikabrott bör, enligt utskottets mening, permission fåförekomma endast rent undantagsvis. Regeringen bör ta initiativtill de författningsändringar och andra åtgärder som påkallas avdenna bedömning. Vad utskottet nu med anledning av motion Ju48 iberörd del anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande stramare permissionsbestämmelseratt med anledning av motion 1989/90:Ju48 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Särbehandling av långtidsdömda (mom. 9)(), (), (),(), (), () och KjellEricsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "Utskottet saknar" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet kan, när frågan nu återkommer, instämma i det somframförs i motion Ju48, nämligen att den lagändring som senastvidtogs i nu aktuellt hänseende var otillräcklig. I likhet medmotionärerna anser utskottet således att särbehandling enligt7 § tredje stycket KvaL skall gälla alla intagna som har dömtstill fängelse i lägst oavsett brottslighetens karaktär.Som motionärerna påpekar, och vilket utskottet vill framhålla,har en person som har dömts till ett så långt fängelsestraff normalt sett gjort sig skyldig till mycket svårbrottslighet, inte sällan allvarliga våldsbrott. Här måsteenligt utskottets uppfattning allmänhetens skyddsintresse sättasi första rummet. Bestämmelsen bör därför ändras i enlighet medönskemålen i motionen. Lagändringen bör vidtas utan dröjsmål.Det bör ankomma på regeringen att utarbeta förslag till dennalagändring och skyndsamt återkomma till därmed. nu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande särbehandling av långtidsdömdaatt med anledning av motion 1989/90:Ju48 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.