bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — I motion Sk32 begär motionärernasamtidigt ett nytt förslag om hur skattereformen skallfinansieras och löneskatten på pensioner senareläggas(yrkande2). Enligt motionärerna i motion Sk40 bör detskattebortfall som uppkommer genom uppskovet med löneskatten påpensioner finansieras inom ramen för detta system när denkommande lagstiftningen har trätt i kraft (yrkande4). Kritikeni dessa motioner mot den tillfälliga höjningen av löneavgiftengrundar sig bl.a. på att denna kommer att träffa även företagsom inte har pensionsförmåner av ifrågavarande slag och attskattehöjningen är olämplig i det rådande konjunkturläget.Utskottet konstaterar att det nu är nödvändigt att skjuta pågenomförandet av den planerade löneskatten på pensionsförmåneroch att detta leder till en betydande försvagning avfinansieringen av skattereformen . En ansvarsfullfinansiering av skattereformen har varit grundläggande för helareformarbetet, och en urholkning på avreformens finansiering är som anförs i propositionen inteförsvarbar vare sig från statsfinansiella eller andrasamhällsekonomiska utgångspunkter. Det bör också framhållas attvi befinner oss i en svår ekonomisk situation ochatt man nu bör skapa beredskap för att motverka en allmäntbefarad arbetslöshet och söka upprätthålla en jämvikti ekonomin. Utskottet instämmer i uppfattningen att ett bortfallpå i skatteinkomster skulle undergrävamöjligheterna att föra en verkningsfull politik i dessahänseenden.Den alternativa finansiering som föreslås i propositionenhar i stort sett samma inriktning som den särskilda löneskattenpå pensionsförmåner och innebär ingen generell ökning avarbetskraftskostnaderna jämfört med denna skatt. Åtgärden medförinte heller att skattetrycket höjs.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att denallmänna löneavgiften bör höjas till1,på sätt som föreslagits ipropositionen och avstyrker således motionerna i berörda delar.Samtidigt vill utskottet understryka vikten av att regeringenkan stödja inflationsbekämpningen genom en aktivarbetsmarknadspolitik i form av kompetenshöjande insatser, t.ex.utbildning och andra offensiva åtgärder samt någon form avberedskapsarbeten. Dessa insatser bör då gälla helaarbetsmarknaden, inte minst den kommunala sektorn ochnäringslivet.Enligt utskottets mening bör reserveras iovannämnda syfte. Regeringen bör skyndsamt återkomma tillriksdagen med ett samlat förslag om hur dessa medel skallanvändas.I detta sammanhang tar utskottet upp yrkande 30 i motion Sk40av m.fl. (c), där motionärerna återkommer till enfråga rörande den avkastningsskatt på pensioner som genomfördestidigare i samband med skattereformen. Avkastningsskatteninnebär bl.a. att egenföretagarnas pensionsförsäkringar kommeratt belastas med högre avkastningsskatt () äntjänstepensioner (). Motionärerna anser att egenföretagarnabör få kompensation härför, t.ex. genom ett differentierat uttagav löneskatt, och yrkar att detta ges till känna för regeringen.Vid sin behandling av motsvarande yrkande frånmotionärernas sida konstaterade utskottet att regeringen hadeför avsikt att återkomma med förslag om endifferentierad löneskatt och fann mot denna bakgrund inteanledning till ett tillkännagivande till regeringen i frågan.Utskottet har erfarit att regeringen fortsätter sinaöverväganden rörande dessa frågor. Utskottet avstyrker motioneni denna del.Avtalsförsäkringar m.m.Skattereformen innebär att de särskilda skattelättnader somgällt för vissa avtalsförsäkringar i princip har slopats. Deförsäkringar som berörs är kollektivavtalsgrundade och gälleravgångsbidrag (AGB m.fl.), avtalsgruppsjukförsäkring (AGS m.fl.)och trygghetsförsäkring vid arbetsskada (TFA). Ändringarna ijuni innebar att dessa försäkringar i princip skall varainkomstskattepliktiga och förmånsgrundande och utgöra underlagför socialavgifter. I undantagsfall skulle försäkringarna dockbli föremål för särskild löneskatt och inte utgöraförmånsgrundande inkomst. Frågan om den särskilda löneskatten idessa undantagsfall har inte reglerats. I propositionen föreslåsnu följande.Beträffande AGB skall utfallande belopp beläggas med särskildlöneskatt.AGS kommer att omfattas av löneskatt när ersättningarna avseratt komplettera förtidspension.På TFA tas löneskatt ut på engångsbelopp som inte avserkompensation för mistad inkomst. Viss del av TFA är skattefri(punkt1 av anvisningarna till 19§ KL), och på denna delutgår varken socialavgifter eller löneskatt.Ersättningar som utgör underlag för särskild löneskatt skallenligt propositionen inte vara förmånsgrundande.I motion Sk37 av m.fl. (v) yrkande 1 begärmotionärerna förslag om att förmåner från avtalsförsäkringarskall bli skattebefriade i likhet med tidigare. Motsvarandeyrkande framställs i motion Sk40 yrkande 18 av . (c) beträffande TFA. I motion Sk33 av m.fl.(m) yrkas avslag på propositionen såvitt avser löneskatt påersättningar från avtalsförsäkringar (yrkande 3).Utskottet saknar anledning att i detta sammanhang ompröva sitttidigare ställningstagande i inkomstskattefrågan. Utskottetfinner att de förslag som läggs fram i propositionenöverensstämmer med de principer som utskottet ställt sig bakomtidigare . Med hänvisning till de skäl som ligger till grundför de aktuella åtgärderna tillstyrker utskottet propositionenoch avstyrker motionerna.I propositionen föreslås också lagtekniska justeringar påvissa punkter. Avsikten är att de nya reglerna inte skalltillämpas för ersättningar som utbetalas på grund avförsäkringsfall som inträffat före ikraftträdandet.Utskottet har inte något att erinra mot propositionen i dessadelar.Förslagen i propositionen innebär att skyldighet att erläggasocialavgifter i vissa fall uppkommer även om ettanställningsförhållande inte föreligger. Detta föranlederändringar bl.a. i 1 kap. 2§ socialavgiftslagen. Socialaförmåner av olika slag och liknande statliga ersättningarundantas liksom från avgiftsplikt. Särskild löneskattskall inte heller utgå på sådana ersättningar.Utskottet har inte något att erinra mot dessa förslag.Möjligen kan anföras att vissa snedvridande effekter kan uppståi förhållande till vissa institutioner som blir skyldiga atterlägga socialavgifter för liknande utbetalningar. uppfattning bör de tillämpningsproblem som eventuelltkan uppkomma vid den praktiska tillämpningen kunna tas upp isamband med kommande ställningstaganden tillpensionsberedningens (S1983:3) förslag i näraliggande frågor.En detalj har enligt vad utskottet erfarit föranlett visstintresse, nämligen avgångsvederlag som utbetalas direkt frånarbetsgivaren, utan försäkring. Sådana vederlag har så gott somalltid sin grund i ett anställningsförhållande och kommer därförregelmässigt att utgöra inkomst av tjänst. Enligt de principersom gäller skall ersättningar av detta slagdessutom utgöra underlag för socialavgifter samt bliförmånsgrundande. Ett rättsfall från regeringsrätten (RÅ 1988ref. 147, jfr FÖD 1983:30) har emellertid föranlett en visstvekan om att de ändringar som har genomförts i lagtexten gerfull täckning för att hänföra ett avgångsvederlag till lön ochdärmed också till pensionsgrundande inkomst. Frågan gäller dendel av ett avgångsvederlag som överstiger vad som kan anses somersättning för lön under normal uppsägningstid. Utskottetförordar därför att reglerna i lagen om allmän försäkringförtydligas i detta hänseende på sätt som framgår av utskottetshemställan. Motsvarande tillägg bör också införas i lagen omsocialavgifter.Grupplivförsäkringar m.m.De flesta arbetstagare inom den enskilda sektorn och kommunaltanställda har enligt kollektivavtal förmån av fritjänstegrupplivförsäkring (TGL). På det statliga området finnsett jämförbart skydd, utan försäkring. Lantbrukare,skogsbrukare, yrkesfiskare och renskötare har också ettmotsvarande försäkringsskydd som finansieras på särskilt sätt.Andra egenföretagare har möjlighet att teckna en motsvarandeförsäkring hos men får då själva betala premierna, medavdragsrätt vid beskattningen.Premieförmånen eller utfallande försäkringsbelopp är inteskattepliktiga, ej heller motsvarande utbetalningar från staten.Ett belopp motsvarande sex gånger basbeloppet undantas vidarvsbeskattningen.Reglerna innebär ett avsteg från principen att förmåner pågrund av tjänsten utgör skattepliktig intäkt. Avsteget motiverasav de svårigheter som på grund av uppbyggnaden avtjänstegrupplivförsäkringen är förenade med att uppnå en neutraloch likformig beskattning.I propositionen föreslås inga ändringar av de nuvarandeförmånliga inkomstskattereglerna. För att uppnå en neutralskatte- och avgiftsmässig behandling föreslås i stället ensärskild premieskatt.Premieskatten skall enligt förslaget tas ut med 42,av95% av premieinkomsterna för försäkringsföretag som handharTGL. Vidare skall en arbetsgivare som tecknar GL utomlandserlägga en premieskatt på 74,av av premierna.För arbetsgivare som själva betalar ut motsvarandeförsäkringsersättning föreslås en skatt på 74,av utbetaltbelopp. Å andra sidan föreslås att undantaget vidinkomstbeskattningen för direktutbetalningar från statenutvidgas till andra arbetsgivare till den del som ersättningeninte väsentligt överstiger vad som utgår från staten.I motionerna Sk33 av m.fl. (m) yrkandena 4--6 ochSk40 av m.fl. (c) yrkande 4 yrkas avslag påpropositionen i dessa delar. Förslaget är enligt motionärernasmening komplicerat och kan leda till ej avsedda effekter.Det förslag som regeringen remitterat till lagrådet var somframgår av propositionen förenat med vissa brister.Propositionen grundar sig emellertid på ett inom lagrådetupprättat förslag, och detta förslag innefattar enligt vad somanförs i propositionen betydande förenklingar och en bättreöverskådlighet. Enligt utskottets uppfattning uppfyller dettaförslag syftet att åstadkomma en neutral beskattning för TGL.Utskottet instämmer i bedömningen att detta förslag bör kunnagodtas och läggas till grund för lagstiftning. Utskottet harinte heller i övrigt något att erinra mot propositionen ochavstyrker således motionerna i dessa delar.Skattereduktionen för ensamstående med barn, m.m.Sommarens skattereformbeslut innebär bl.a. attskattereduktionen för ensamstående med hemmavarande barn och förgifta med hemmamake slopas. Också det allmänna avdraget förunderhållsbidrag till icke hemmavarande barn slopas.I motionerna Sk33 av m.fl. (m) och Sk40 av GörelThurdin m.fl. (c) yrkar motionärerna att skattereduktionen förensamstående med barn behålls i avvaktan på ett förslag om någonform av kompensation för de ensamstående. I motion Sk33 yrkarmotionärerna dessutom att avdraget för underhållsbidrag tillicke hemmavarande barn behålls. I motion Sk40 hemställermotionärerna att skattereduktionen för gifta med hemmamakebehålls.Skattereformbeslutet innefattar bl.a. en höjning avbarnbidraget och flerbarnstillägget och en förstärkning avbostadsbidraget. De utförliga analyser som redovisades i ärendet(prop. 1989/90:110) ger vid handen att alla grupper erhållerförbättringar. Frågan om utformningen av samhällets stöd tillensamstående med barn har utretts av 1987 årsunderhållsbidragskommitté som presenterat tre olikastödmodeller i betänkandena Samhällsstöd tillunderhållsbidragsberättigade barn, del I och II (SOU 1990:8) ochdel III (SOU 1990:48). Enligt vad som framgår av den nu aktuellapropositionen (s. 346) kommer regeringen efter beredning avunderhållsbidragskommitténs förslag att lägga fram förslag omekonomiska insatser för ensamföräldrarna som tar hänsyn till deekonomiska effekterna för dessa av slopandet avskattereduktionen för ensamstående med barn. Det finns mot denangivna bakgrunden inte någon anledning att ändra beslutet attslopa skattereduktionen, och utskottet avstyrker därförmotionerna Sk33 yrkande 16 och Sk40 yrkande 22.Utskottet ser inte heller något skäl till ändratställningstagande när det gäller avdraget för underhållsbidragtill icke hemmavarande barn och skattereduktionen för hemmamakeoch avstyrker därför även motionerna Sk33 yrkande 15 och Sk40yrkande 21.Skattereduktionen för fackföreningsavgift, m.m.Skattereduktion för fackföreningsavgift medges f.n. med 40%av den medlemsavgift som en arbetstagare erlägger till sinfackförening. Underlaget är maximerat till . Den 1januari 1991 sänks skattereduktionen för fackföreningsavgifttill av medlemsavgiften. höjs det maximalaunderlaget till 2500 kr.I motion Sk36 av m.fl. (s) yrkar motionärerna attbegränsningen av underlaget för skattereduktionen slopas och attde mätnings- och granskningsarvoden som vissa arbetstagareerlägger till sin fackförening får ingå i underlaget förreduktionen. I motion Sk40 av m.fl. (c) yrkarmotionärerna att såväl skattereduktionen för fackföreningsavgiftsom arbetsgivarnas avdrag för avgift tillarbetsgivarorganisation slopas.Utskottet finner inte skäl att tillstyrka att arbetsgivarnasavdrag för avgift till arbetsgivarorganisation ocharbetstagarnas skattereduktion för avgift till fackföreningslopas och avstyrker därför motion Sk40 yrkandena 24 och 25.Utskottet övergår härefter till de förslag som lagts fram imotion Sk36.Skattereduktionen för fackföreningsavgift är beräknad på ettsådant sätt att den motsvarar ett avdrag för den del avfackföreningsavgiften som kan anses hänförlig till fackligverksamhet. Till den del fackföreningsavgiften överstiger 2500kr. berättigar den emellertid inte till skattereduktion. Mångalöntagare har redan nu en avgift som överstiger . ochfår således inte skattereduktion för hela sin utgift. Någonmotsvarande begränsning av arbetsgivarnas avdrag förmedlemsavgifter finns inte. Enligt utskottets mening bör ocksåarbetstagarnas utgifter för denna typ av verksamhet beaktas isin helhet. Utskottet tillstyrker därför att medbifall till motion Sk36 yrkande 1 slopar begränsningen avunderlaget för skattereduktionen för fackföreningsavgift.En annan fråga som tas upp i motion Sk36 gäller de s.k.gransknings- och mätningsarvodena. Enligt gällandekollektivavtal mellan byggarbetsgivarförbunden och får Byggnadsarbetareförbundetslokalavdelningar utföra uppmätning av allt ackordsarbete samtgranska löneförhållandena vid ackords- och tidlönearbete enligtnärmare regler i avtalen. För detta arbete harlokalavdelningarna rätt till ett särskilt mätnings- ochgranskningsarvode som tas ut genom löneavdrag. Mätnings- ochgranskningsarvoden utgör avdragsgilla kostnader förarbetstagaren men på grund av schablonavdraget under inkomst avtjänst blir avdragsrätten inte effektiv. Vissa arbetstagareerhåller en skattelättnad på och andra får ingenskattelättnad alls. Dessa kostnaders speciella karaktär göremellertid att det är möjligt att i stället låta dem ingå iunderlaget för skattereduktionen för fackföreningsavgift.Härigenom erhålls ett jämnare utfall genom att alla som haftkostnader för mätning eller granskning får en skattereduktion på20% av kostnaden. En sådan ordning har också administrativafördelar eftersom mätnings- och granskningskostnaderna kanhanteras gemensamt med fackföreningsavgiften. Det finns såledesgoda skäl för den av motionärerna föreslagna förändringen, ochutskottet anser att den bör genomföras. De avgifter som börligga till grund för skattereduktionen är mätnings- ochgranskningsavgifter som utgår enligt kollektivavtal och somavser fackförbunds kostnader för mätnings- ochgranskningsarbete. bör avdragsrätten för dessaavgifter slopas. Utskottet tillstyrker att med bifalltill motion Sk36 yrkande 2 beslutar att mätnings- ochgranskningsavgifter skall ingå i underlaget förskattereduktionen för fackföreningsavgifter.Irakkrisen och bensinprishöjningarnaI propositionen tar föredragande statsrådet upp den senastetidens prishöjningar på bensin och frågan om eventuella åtgärdermed anledning härav. Enligt statsrådet innebär prishöjningarnapåfrestningar för dem som måste använda bilen mycket och dåsärskilt för dem som har långa resor mellan bostad ocharbetsplats. Att åstadkomma en påtaglig sänkning av kostnadernaför bilresor till arbetet genom en generell bensinskattesänkningär enligt statsrådets bedömning uteslutet av statsfinansiellaskäl och skulle dessutom innebära att också de som inte har såstort behov av bilen får en skattelindring. Alternativet med enregional skattesänkning utesluts av praktiska skäl. är det mest ändamålsenligt att höja avdraget förkostnader för resa med bil mellan bostad och arbetsplats. Enligtde nu gällande reglerna, som tillämpats senast vid beskattningför , medges avdrag med /mil för resorupp och i övrigt med /mil. Ipropositionen föreslås att avdraget höjs till /och till /mil , i bäggefallen oberoende av körsträcka. När det gäller grunderna föravdragets framtida utformning aviseras en utredning.I flera motioner framställs yrkanden beträffande avdragetför resor till och från arbetet. I motion Sk33 av Bo Lundgrenm.fl. (m) yrkar motionärerna att hos regeringen begärett förslag som innebär en ytterligare förbättring av avdraget.I motion Sk40 av m.fl. (c) begärs ett beslut sominnebär en höjning av avdraget till /mil eller, ommervärdeskatten på energi slopas, till /mil. I motionSk1 av m.fl. (c) framställs ett liknande yrkande.I två mp-motioner, Sk3 och Sk32 av m.fl. (mp),yrkar motionärerna att avdraget för bilresor till och frånarbetsplatsen omvandlas till ett allmänt avdrag som medgesoberoende av färdsätt och endast för den del av resan somöverstiger . Avdraget skall vara maximerat till30000kr./år. I första hand begärs beslut i frågan och i andrahand ett tillkännagivande om att motionärernas förslag bör ingåi underlaget för den aviserade utredningen om avdragets framtidautformning. Detta och andra förslag i motion Sk3 finansieras meden uranenergiskatt på /kWh.Utskottet delar föredragande statsrådets bedömning och ansersåledes att den i propositionen föreslagna tillfälliga höjningenunder av avdraget för kostnader för resa medbil mellan bostad och arbetsplats bör genomföras. Utskottet ärsåledes inte berett att tillstyrka något av förslagen om annanutformning av avdraget och anser inte heller att den aviseradeutredningen bör uppmanas att lägga något av motionsförslagentill grund för sitt arbete. Utskottet tillstyrker såledespropositionen i denna del och avstyrker motionerna Sk1 yrkandec, Sk3 yrkande 4, Sk32 yrkandena 3 och 4, Sk33 yrkande 7 ochSk40 yrkande 19.Utskottet avstyrker med det anförda även motion Sk3 yrkande 5om en uranenergiskatt.Också när det gäller avdraget för kostnad för resa med egenbil i tjänsten eller i näringsverksamhet framställsmotionsyrkanden. I motionerna Sk33 av m.fl. (m), Sk1av m.fl. (c) och Sk40 av m.fl. (c)yrkar motionärerna att den nuvarande avdragsschablonen på 12kr./mil höjs och kompletteras med en rätt till avdrag för styrktfaktisk kostnad. C-motionärerna yrkar att avdragsschablonenfastställs till /mil.Enligt utskottets uppfattning skulle fördelarna medavdragsschablonen till stor del gå förlorade om denkompletterades med en rätt till avdrag för faktisk kostnad, ochutskottet kan därför inte tillstyrka en sådan förändring. Närdet gäller motionärernas yrkanden om en höjning av schablonen på12 kr./mil bör enligt utskottets mening utvecklingen avvaktasytterligare innan ställning tas till behovet av eventuellajusteringar. Utskottet kan således inte heller tillstyrka attavdraget nu höjs. Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSk1 delyrkande d, Sk33 yrkande 7 i denna del och Sk40 yrkandena17 och 36.Vidare har flera motionärer tagit upp de nya regler förbeskattning av förmån av fri bil som antagit ijuni . Reglerna innebär att förmån av fri bil som inte äräldre än värderas till 0,8 basbelopp plus avnybilspriset, men inte eller avnybilspriset. Om bilens årsmodell är äldre än beräknasförmånen till av det förmånsvärde som gäller för en nybil. Är en bil eller äldre beräknas förmånen till 85%av det förmånsvärde som gäller för en ny bil med ett pris sommotsvarar av genomsnittet för de vanligaste bilmodellerna.Alternativt får det förmånsvärde som gäller för bilar som äräldre än tillämpas. Om den skattskyldige bekostar alltdrivmedel skall förmånen sättas ned med 20%.I motion Sk33 av m.fl. (m) hemställer motionärernaatt , bl.a. av miljöskäl, begär ett förslag som innebäratt det faktiska nyttjandet i högre grad än nu läggs till grundför beskattningen. I motion Sk40 av m.fl. (c)yrkar motionärerna att förmån av fri bil som inte är äldre bestäms till av nybilspriset och att förmånen iövriga fall bestäms till av nybilspriset. Vidare yrkardessa motionärer att begär ett förslag som innebär attbeskattningen blir proportionell mot den privata användningen. Imotion Sk37 av m.fl. (v) föreslås att riksdagenbegär ett förslag som syftar till att minska eller eliminera deskattefria förmånerna kring innehavet av tjänstebil.Det finns enligt utskottets mening inte någon anledning attgöra ändringar i det beslut som fattat så sent som ijuni och utskottet avstyrker därför motionerna Sk33 yrkande8, Sk37 yrkande 3 och Sk40 yrkandena 15 och 16.I flera motionsyrkanden föreslår motionärerna ändringar ibeskattningen av drivmedel, m.m. I motion Sk2 av . (m) yrkar motionärerna att bensinskatten sänks med 30öre/l fr.o.m. . I motionerna Sk1 av OlofJohansson m.fl. (c) och Sk40 av m.fl. (c)framställer motionärerna yrkanden som innebär attmervärdeskatten på drivmedel slopas och till viss del ersättsmed höjd bensinskatt. Motionärerna yrkar också att riksdagenbegär förslag om en regional differentiering avbilbeskattningen. Också i motion Sk37 av m.fl. (v)framställs yrkanden om att mervärdeskatten på drivmedel skallslopas och delvis ersättas med höjd bensinskatt och om attregionalt differentierade miljöavgifter skall införas.Dessa förslag kan inte accepteras vare sig av statsfinansiellaeller miljöpolitiska skäl. Förslaget att slopamervärdebeskattningen på energi står också i motsats till deprinciper som ligger till grund för skattereformen. När detgäller en regional differentiering av beskattningen på dettaområde är en sådan enligt utskottets mening förenad med storapraktiska problem. Utskottet är således inte heller berett atttillstyrka dessa förslag. Utskottet avstyrker motionerna Sk1yrkande a i denna del, Sk2, Sk37 yrkande 2 och Sk40 yrkandena20, 47 i denna del och 50.I motionerna Sk1 av m.fl. (c) och Sk40 av GörelThurdin m.fl. (c) yrkar motionärerna att persontransporterundantas från mervärdeskatt. I motion Sk39 av Sven-OlofPetersson (c) tar motionärerna upp frågan om ett avdrag för denmervärdeskatt som belöper på redan gjorda investeringar iverksamheter som föranleder mervärdeskatteskyldighet . Enligt motionärerna kan oskäliga effekter iblanduppstå om den skattskyldige tvingas avyttra t.ex. en nyanskaffadbuss , och de yrkar i första hand attpersontransporter undantas från mervärdeskatteplikten och iandra hand att särskilda övergångsbestämmelser införs. I motionSk3 av m.fl. (mp) hemställer motionärerna attsamtliga kollektivtransporter utom flyget undantas frånmervärdeskatteplikt och att kilometerskatten höjs med hänsyntill de miljöfarliga utsläppen från dieselfordon.Inte heller i denna del är utskottet berett att ompröva sittställningstagande och avstyrker därför motionerna Sk1 yrkande b,Sk3 yrkandena 1 och 2, Sk39 yrkandena 1 och 2 och Sk40 yrkande44.Slutligen yrkar motionärerna bakom motion Sk3 av IngerSchörling m.fl. (mp) att en särskild glesbygdsrabatt på2000 kr./år utbetalas till alla glesbygdsboende mellan 19 och64 år och att övriga glesbygdsboende erhåller en rabatt på1000 kr./år.Något statsfinansiellt utrymme för denna typ av generellainsatser finns det enligt utskottets mening inte och utskottetavstyrker därför även motion Sk3 yrkande 3.Förmån av fritt eller lågförräntat lånSkattereformbeslutet innebär att förmån av räntefria ellerlågförräntade lån från arbetsgivare beskattas i inkomstslagettjänst och att avdrag medges med ett motsvarande belopp underinkomst av kapital såsom för ränta. Förmånen värderas tillskillnaden mellan den avtalade räntan och statslåneräntan vidutgången av november året före beskattningsåret plus enprocentenhet.