bet · GE01AU4 · 1990-10-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsförslag från föregåenderiksmöte om ändringar i lagen om styrelserepresentation förprivatanställda. Förslagen gäller bl.a. de anställdasrepresentation i styrelserna och hur arbetet där skall bedrivassamt skadeståndsfrågor.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Till betänkandet harfogats åtta reservationer och ett särskilt yttrande. 1989/90:A732 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att beslutar att 6 § första och andra styckenalagen om styrelserepresentation för de privatanställda fårföljande lydelse: Beslut om inrättande av styrelserepresentationför de anställda fattas av lokal arbetstagarorganisation, som ärbunden av kollektivavtal i förhållande till företaget ochföreträder minst hälften av de anställda vid företaget eller avflera sådana arbetstagarorganisationer som tillsammans har dennaomfattning. Rör beslutet moderföretag, fattas det av lokalarbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal iförhållande till företag inom koncernen och företräder mer änhälften av koncernens anställda, eller av flera sådanaorganisationer som tillsammans har denna omfattning.5. att beslutar att 8 § andra stycket sistameningen, lagen om styrelserepresentation för de privatanställdafår följande lydelse: Om andra sådana organisationer företrädermer än en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna,får dock de som företräder det största antalet arbetstagare avdessa organisationer utse vardera en suppleant.6. att beslutar att följande mening läggs till sisti 8 § tredje stycket lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda: Om andra sådana organisationer företräder merän en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, fårdock de som företräder det största antalet arbetstagare av dessaorganisationer utse vardera en suppleant.8. att beslutar att 14 § andra stycket lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda får följandelydelse: Är ett företags verksamhet av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, får arbetstagarrepresentanternainte delta i behandling av fråga som rör verksamhetens mål ochinriktning.10. att beslutar att 15 § lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda får följandelydelse: En arbetsgivare eller en arbetstagarorganisation sombryter mot denna lag, arbetsgivarorganisation genom attförhindra de anställda sin rätt till styrelserepresentation,skall betala ersättning för den skada som uppkommer.Skadeståndet kan avse både ersättning för den förlust somuppkommer och ersättning för den kränkning som lagbrottetinnebär. Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned ellerbortfalla helt. En arbetstagarorganisation kan dock inte medstöd av denna lag kräva skadestånd av annanarbetstagarorganisation.1989/90:A749 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda,2. att beslutar att upphäva 13 § 1 stycket lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda, beträffandedeltagande i beredningsorgan,3. att beslutar att ändra § 6 1 stycket lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda så att beslut ominrättande av styrelserepresentation för de anställda endast kanfattas av lokal arbetstagarorganisation eller lokalaarbetstagarorganisationer som företräder minst hälften av deanställda, samt att motsvarande ändring införs i stycke 2,4. att beslutar att ändra § 9 1 stycket lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda så attarbetstagarrepresentanterna skall utses bland de anställda vidföretaget eller, i fråga om moderföretag, inom koncernen,5. att beslutar att 14 § 2 stycket lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda skall ha följandelydelse: "Om ett företags verksamhet är av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, får arbetstagarrepresentanternainte delta i behandlingen av en fråga som gäller verksamhetensmål och inriktning",6. att beslutar att upphäva 15 § lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda, med hänvisningtill vad som i motionen anförts angående skadestånd. InledningMed lag om styrelserepresentation för deprivatanställda förändrades lagstiftningen på området i bl.a.följande avseenden.Förut gällde att en facklig organisation måste företräda flerän hälften av de anställda på arbetsplatsen för att fårepresentation i företagets styrelse. Denna regel har slopats.Representationsrätten, som omfattar två ledamöter och tvåsuppleanter i styrelsen, utökades med ytterligare en ledamot ochen suppleant i stora företag (minst 1000 anställda) som driververksamhet inom skilda branscher. Vidare har arbetstagarna rättatt vara representerade vid arbetet i styrelsernasberedningsorgan. Denna rätt fanns tidigare bara för anställda ibankinstitut och försäkringsbolag.I anslutning till den nya lagens jävsbestämmelser föreskrivsatt arbetstagarna inte får delta i styrelsens beslut omverksamhetens mål och inriktning men väl i behandlingen avsådana frågor. Slutligen finns bestämmelser om skadestånd omarbetsgivarna eller arbetstagarorganisationerna bryter motlagen. Den tidigare lagstiftningen saknade heltsanktionsbestämmelser.Samtidigt med den nya lagen ändrades bl.a. aktiebolagslagen,varigenom fastslogs att personligt betalningsansvar förstyrelseledamöter gäller oavsett om de utsetts på bolagsstämmaneller har sitt mandat från arbetstagarna.Förra hösten behandlade utskottet i betänkandet 1989/90:AU4motionsyrkanden om att lagen om styrelserepresentation skulleändras i flera avseenden. Det är yrkanden av motsvarande slagsom återkommer i de nu föreliggande motionerna från allmännamotionstiden i januari i år.Lagens allmänna inriktningSonja Rembo m.fl. (m) anför i motion A749 bl.a. att densocialdemokratiska politiken innebär ständigt utvidgaderättigheter för de anställdas organisationer, vilka är starktcentraliserade. Dessa har därmed fått möjligheter attsammanställa information som ger dem en unik position i fråga omkännedom om samtliga företags interna angelägenheter. Dettainnebär att de kan samla in och sammanställainformation av en omfattning som inte ens statsmakterna hartillgång till.Vidare framhålls att det inte går att bortse från detmotsatsförhållande som råder mellan å ena sidan de fackligaorganisationernas strävan att medverka i beslutsfattande på allanivåer och i alla sammanhang inom företagen och å andra sidannödvändigheten av att organisationerna agerar som representanterför de anställda, även i situationer då de anställdas intressenkan vara i konflikt med ägar- och företagsledningsrollen. blir alltmer uttalad efter hand som de fackligaorganisationerna via löntagarfonder och AP-fonder kommer attutöva ett mer direkt ägarinflytande i företagen och påkapitalmarknaden. De fackliga organisationernas legitimitet kankomma att ifrågasättas. Motionärerna föreslår mot denna bakgrundett tillkännagivande till regeringen om lagens allmännainriktning.Utskottet kan inte ansluta sig till motionärernas negativa synpå arbetstagarnas styrelserepresentation och anser liksomtidigare att inte bör göra ett uttalande tillregeringen med det begärda innehållet. Motion A749 avstyrksdärmed i den aktuella delen.De anställdas rätt till styrelserepresentationDen lokala fackliga organisationen bestämmer om de anställdaskall vara representerade i ett företags styrelse.Bestämmanderätten förutsatte tidigare att organisationenföreträdde fler än hälften av de anställda vid företaget. Dennaregel om facklig representativitet slopades när den nyalagen antogs. Däremot behölls kravet att den fackligaorganisationen skall ha kollektivavtal med företaget.I motionerna A732 av m.fl. (fp) och A749 avSonja Rembo m.fl. (m) föreslås att den tidigare regeln omrepresentativitet skall återinföras.För den nya ordningen talar bl.a. att den stämmer överens medandra arbetsrättsliga lagar. I dem har man inte något krav påden fackliga organisationsgraden bland ett företags anställda.Utskottet har därför tidigare avvisat yrkanden om att man skallåtergå till den förut gällande regeln som förutsättning för atten facklig organisation skall få utöva sin lagliga rätt tillrepresentation i företagsstyrelsen. Utskottet har sammainställning , varför de här aktuella motionerna avstyrks itillämpliga delar.Vid val av arbetstagarrepresentanter gäller som huvudregelatt dessa skall utses bland de anställda vid företaget ellerinom koncernen. Regeln är dock inte ovillkorlig, utan även annanperson kan anlitas.I den nyssnämnda motionen A749 (m) yrkas attarbetstagarrepresentanterna undantagslöst skall utses bland deanställda.Ett företags anställda bör ha möjlighet att uppdra åt enutomstående person, t.ex. en lokal ombudsman, att representeradem i företagets styrelse, när det är motiverat av särskildaomständigheter. Denna möjlighet är självfallet avsedd attanlitas endast undantagsvis. Utskottet anser således att det ärolämpligt med en ovillkorlig regel av det slag motionärernaförordar. Följaktligen avstyrks deras yrkande på denna punkt.Om det på ett företag finns två eller flera fackligaorganisationer med kollektivavtal gäller att om mer än fyrafemtedelar av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna tillhör enav organisationerna, får den organisationen utse samtligaarbetstagarrepresentanter i styrelsen. Om en annan organisationföreträder minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundnaarbetstagarna, får dock en sådan minoritetsorganisation utseen av suppleanterna.I fp-motionen A732 framhålls att många mindre organisationermed den angivna regeln kan komma att stå utanstyrelserepresentation. Detta är olyckligt, eftersom även sådanaorganisationer kan företräda ett betydande antal arbetstagareinom företaget. De bör därför i möjligaste mån tilldelas platseri styrelsen. Om det finns mer än en organisation som företräderminst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna, bör de störstaav dessa organisationer ha möjlighet att utse vardera ensuppleant. Motionärerna yrkar på dessa skäl att 8 § andra ochtredje styckena i lagen skall ändras.Utskottet har avvisat liknande yrkanden.Några nya skäl för en regeländring har inte tillkommit. Om detpå en arbetsplats finns två eller flera kollektivavtalsbärandeorganisationer är det, som utskottet tidigare framhållit, enligtlagen i första hand organisationernas sak att inbördes kommaöverens hur de skall vara representerade i företagsstyrelsen. Deovan redovisade lagreglerna skall endast tillämpas för det fallorganisationerna inte kan enas. Med det anförda avstyrks deföreliggande motionsyrkandena.BeredningsorganEnligt lagen har en av arbetstagarnas representanter istyrelsen rätt att närvara och delta i beredningsorgan beståendeav styrelseledamöter eller befattningshavare i företaget, om detgäller förberedande handläggning av ett ärende som senare skallavgöras av styrelsen.I motion A749 av m.fl. (m) anförs att deanställdas representanter inte bör ha en ovillkorlig rätt tillsådan medverkan med hänsyn till sekretesskraven.Enligt utskottets mening ökar förutsättningarna för attstyrelseärendena blir allsidigt belysta och effektivt handlagdaom arbetstagarna får tillfälle att delta i beredningsarbetet.Utskottet har alltså en annan uppfattning än motionärerna idenna fråga och avstyrker deras yrkande.Verksamhetens mål och inriktningVid tillkomsten av lagen om styrelserepresentationdiskuterades om man från tillämpningen skulle göra motsvarandeundantag som föreskrivs i lagen om medbestämmande i arbetslivet(MBL). Från MBL undantas enligt 2 § verksamheter som får sininriktning och sina mål bestämda i särskilda demokratiska formersamt verksamheter som är av opinionsbildande eller ideell natur.Exempel på sådana verksamheter är fackliga, politiska ochreligiösa organisationer liksom företag inom press, radio ochTV. I företag och sammanslutningar av dessa slag ansesarbetstagarinflytandet inte få sträcka sig till verksamhetensmål och inriktning. Lagstiftaren har menat att arbetstagarnasintresse av inflytande bör stå tillbaka för de andra intressensom gör sig gällande i dessa fall.Enligt styrelserepresentationslagen gäller attarbetstagarrepresentanterna i styrelsen för sådana företag somavses i 2 § MBL inte får delta i styrelsens beslut i en frågasom rör verksamhetens mål och inriktning. Däremot har de rättatt delta i den behandling av frågan som föregår beslutet.Mot denna ordning vänder sig m.fl. (fp) i motionA732 och m.fl. (m) i motion A749. De anser attarbetstagarrepresentanterna inte bör ha rätt att delta ibehandlingen av frågor som gäller mål och inriktning i dessafall. I motion A732 anförs vidare att möjligheten att delta ibehandlingen kan ses som ett kringgående av de regler som iövrigt gäller på det arbetsrättsliga området.Utskottet har framhållit att den kritiseraderegeln inte begränsar de berörda företagens möjligheter attfritt besluta i frågor som rör verksamhetens mål och inriktningmen att det bör vara till gagn om styrelsen på ett tidigtstadium får del även av arbetstagarnas synpunkter. Utskottetvidhåller denna ståndpunkt och avstyrker därför de aktuellamotionsyrkandena.SkadeståndEnligt lagens bestämmelser om skadestånd (15 §) kan enarbetsgivare eller en arbetstagarorganisation som bryter motlagen åläggas att betala ekonomiskt och allmänt skadestånd. Sominledningsvis nämnts fanns inte någon motsvarighet till sådanasanktioner i den tidigare lagstiftningen omstyrelserepresentation.I motion A749 anser m.fl. (m) att de nyaskadeståndsreglerna är olyckliga med hänsyn till att det finnsett behov av en allmän översyn av de ideella skadestånden i denarbetsrättsliga lagstiftningen. Motionärerna yrkar att riksdagenskall upphäva den aktuella lagbestämmelsen.Elver m.fl. (fp) anför i motion A732 att denvittgående skadeståndsskyldigheten kan leda för långt. Endast ide fall ett företag vägrar de anställda styrelserepresentationbör därför skadeståndsskyldighet gälla. Motionärerna yrkar attskadeståndsbestämmelsen skall ändras i enlighet med det anförda.Som utskottet påpekat i tidigare sammanhang harstyrelserepresentationslagens bestämmelser om skadeståndutformats efter mönster av skadeståndsbestämmelserna i annanarbetsrättslig lagstiftning. Detta innebär bl.a. att om det ärskäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort.Utskottet finner inte heller nu anledning att ändra lagen idenna del, varför de nu redovisade motionsyrkandena avstyrks. beträffande lagens allmänna inriktningatt avslår motion 1989/90:A749 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande facklig representativitetatt avslår motionerna 1989/90:A732 yrkande 4 och1989/90:A749 yrkande 3,res. 2 (m, fp, c)3. beträffande val av arbetstagarrepresentanteratt avslår motion 1989/90:A749 yrkande 4,res. 3 (m)4. beträffande minoritetsorganisationeratt avslår motion 1989/90:A732 yrkandena 5 och 6,res. 4 (fp, c)5. beträffande beredningsorganatt avslår motion 1989/90:A749 yrkande 2,res. 5 (m)6. beträffande verksamhetens mål och inriktningatt avslår motionerna 1989/90:A732 yrkande 8 och1989/90:A749 yrkande 5,res. 6 (m, fp, c)7. beträffande skadeståndatt avslår motionerna 1989/90:A732 yrkande 10 och1989/90:A749 yrkande 6.res. 7 (m)res. 8 (fp)den 4 oktober 1990På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonNärvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (m), GustavPersson (s), (), (), KerstiJohansson (c), (), (), (), (), (), (), () och (). Lagens allmänna inriktning (mom. 1), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "aktuella delen" bort haföljande lydelse:Som framhålls i motion A749 (m) har den socialdemokratiskapolitiken inneburit att de anställdas organisationer har fåttständigt utvidgade rättigheter. Dessa starkt centraliseradeorganisationer har därmed kommit att erhålla möjligheter tillinformation av en omfattning som inte ens statsmakterna hartillgång till.Det finns vidare anledning att fästa uppmärksamheten på detmotsatsförhållande som råder mellan å ena sidan de fackligaorganisationernas strävan att medverka i beslutsfattande på allanivåer och i alla sammanhang inom företagen och å andra sidannödvändigheten av att organisationerna agerar som representanterför de anställda även i situationer då de anställdas intressenkan vara i konflikt med ägar- och företagsledningsrollen.Det sagda innebär att den aktuella lagstiftningen bör bliföremål för en genomgripande utvärdering. Utgångspunkten för detarbetet bör vara att det skall råda en rimlig balans och ettömsesidigt förtroende mellan parterna.Vad utskottet med tillstyrkan av motion A749 i aktuell delanfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande lagens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1989/90:A749 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Facklig representativitet (mom. 2)(), (), (m),(), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "För den" och slutar med "tillämpliga delar" bort haföljande lydelse:Såsom anförs i motionerna A732 (fp) och A749 (m) börarbetstagarföreträdarna vara representativa för de anställda vidföretaget. I de fall där endast en ringa del av de anställda ärorganiserade kommer de nu gällande reglerna att innebära attstyrelserepresentationen saknar förankring hos företagetsanställda. Utskottet tillstyrker därför motionernas yrkande omatt den tidigare regeln att åtminstone hälften av de anställdaskall vara fackligt anslutna återinförs enligt nedan angivetlagförslag.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande facklig representativitetatt med bifall till motionerna 1989/90:A732 yrkande4 och 1989/90:A749 yrkande 3 antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentationför de privatanställdaHärigenom föreskrivs att 6 § lagen (1987:1245) skall hanedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6 §Beslut att inrätta Beslut att inrättastyrelserepresentation för styrelserepresentation förde anställda fattas av en de anställda fattas av enlokal arbetstagarorganisation, lokal arbetstagarorganisation,som är bunden av som är bunden avkollektivavtal i kollektivavtal iförhållande till förhållande tillföretaget. företaget och företräder minst hälften av de anställda vid företaget eller av flera sådana arbetstagarorganisationer som tillsammans har denna omfattning.Om beslutet rör Om beslutet rörmoderföretag, fattas det av moderföretag, fattas det aven lokal en lokalarbetstagarorganisation som arbetstagarorganisation somär bunden av kollektivavtal är bunden av kollektivavtali förhållande till ett i förhållande till ettföretag inom koncernen. företag inom koncernen och företräder mer än hälften av koncernens anställda, eller av flera sådana organisationer som tillsammans har denna omfattning.Företagets styrelse skall skriftligen underrättas om beslutatt inrätta styrelserepresentation för de anställda. I 10 §andra stycket finns bestämmelser om när arbetstagarledamötereller suppleanter (arbetstagarrepresentanter) får tillträda sinauppdrag.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.3. Val av arbetstagarrepresentanter (mom. 3), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Ett företags" och slutar med "denna punkt" bort ha följandelydelse:Den som företräder de anställda måste ha en stark förankring iföretaget och god kännedom om hur företaget fungerar. Detta ärendast möjligt att uppnå om företrädaren är anställd iföretaget. Dessutom blir information eller åsikter som skallspegla de anställdas uppfattning övertygande endast om motpartenhar förtroende för att detta är de anställdas uppfattning.Utskottet föreslår därför i likhet med motionärerna attlagtexten ändras så att den kräver attarbetstagarrepresentanterna undantagslöst skall vara anställdainom företaget.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande val av arbetstagarrepresentanteratt med bifall till motion 1989/90:A749 yrkande 4antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentationför de privatanställdaHärigenom föreskrivs att 9 § lagen (1987:1245) skall hanedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §Arbetstagarrepresentanterna utses bland de skall utses bland deanställda vid företaget anställda vid företageteller, i fråga om eller, i fråga ommoderföretag, inom moderföretag, inomkoncernen. koncernen.Till arbetstagarrepresentant får inte utan särskilt tillståndav utses den som ärarbetstagarrepresentant i ett annat företags styrelse. Dettagäller inte, om företaget går med på något annat eller om deingår i samma koncern.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.4. Minoritetsorganisationer (mom. 4)(), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "föreliggandemotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion A732 (fp) kan genom den nu gällandeordningen många mindre organisationer komma att stå utanstyrelserepresentation. Enligt utskottets uppfattning är dettaolyckligt, då även dessa organisationer i många fall kanföreträda ett betydande antal arbetstagare inom företaget.Sådana organisationer måste få den möjlighet till informationoch påverkan som deltagandet i styrelsearbetet ger, exempelvissom suppleant i styrelsen. Med tillstyrkan av de nämndamotionerna föreslår utskottet att lagens 8 § ändras i linje meddet anförda. Förslag till lagtext läggs fram i hemställan.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande minoritetsorganisationeratt med bifall till motion 1989/90:A732 yrkandena 5och 6 antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentationför de privatanställdaHärigenom föreskrivs att 8 § lagen (1987:1245) skall hanedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §Om organisationerna inte enas om annat, gäller följandeordning att utse arbetstagarrepresentanterna.Om mer än fyra femtedelar Om mer än fyra femtedelarav de kollektivavtalsbundna av de kollektivavtalsbundnaarbetstagarna vid företaget arbetstagarna vid företageteller koncernen tillhör eller koncernen tillhörsamma lokala samma lokalaarbetstagarorganisation, arbetstagarorganisation,får denna utse samtliga får denna utse samtligaarbetstagarrepresentanter. Omen annan sådan organisation andra sådana organisationerföreträder minst en företräder mer än entjugondel av de tjugondel av dekollektivavtalsbundna kollektivavtalsbundnaarbetstagarna, får dock arbetstagarna, får dock dedenna organisation utse en av som företräder detsuppleanterna. största antalet arbetstagare av dessa organisationer utse vardera en suppleant.Om ingen organisation företräder mer än fyra femtedelar av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna vid företaget ellerkoncernen, får de två lokala arbetstagarorganisationer somföreträder det största antalet sådana arbetstagare utse varderaen ledamot och en suppleant. Om de anställda har rätt till treledamöter och tre suppleanter, får den större avorganisationerna utse två ledamöter och två suppleanter. Om andra sådana organisationer företräder mer än en tjugondel av de kollektivavtalsbundna arbetstagarna, får dock de som företräder det största antalet arbetstagare av dessa organisationer utse vardera en suppleant.Om man, på grund av bestämmelsen i 4 § andra stycket, skallutse endast en arbetstagarrepresentant och en suppleant, görsdet av den lokala arbetstagarorganisation som företräder detstörsta antalet kollektivavtalsbundna arbetstagare vid företageteller koncernen.Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna paragraf skalllokala arbetstagarorganisationer som tillhör sammahuvudorganisation anses som en organisation.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.5.