bet · GE01LU9 · 1990-11-06 00:00:00 — Dessa arbetsuppgifter har tvingat fram en serielagtekniska markeringar för att klara av jävsfrågorna inomKFM. Se till exempel 7 kap 26 § konkurslagen.KFM anser, att fråga om borgenärsfunktionen behöver regleras.Särskilt mot bakrund av att KFM fått sådana arbetsuppgifter somkräver specialreglering av KFMs borgenärsfunktion i A-mål.AVSLUTANDE SYNPUNKTERKFM är alltjämt inne i en omorganisation. Det är för tidigtatt draga alla slutsatser av denna. KFM anser attomorganisationen skapat bättre förutsättningar för atteffektivisera verksamheten.KFM anser vidare att RSVs nya roll som chefsmyndighet för KFMstarkt har bidragit till att förbättra arbetsmetoder ocheffektiviteten hos KFM. KFM har utvecklats mycketpositivt under RSVs ledning.Just nu händer det mycket inom det hushållsekonomiska området.KFM kommer genom sitt ansvarsområde inom exekutionsrätt ochobeståndsrätt i kontakt med de osunda inslagen i ekonomien.KFM har trubbiga instrument när det gäller att hjälpa. KFMhar flera roller att spela som borgenär och verkställandemyndighet, vilket kan vara förvirrande för dem som kommer ikontakt med KFM. KFM får mindre och mindre resurser till sittförfogande att möta alla de nya arbetsuppgifterna och de ökandearbetsuppgifterna och inte minst för att möta alla förväntningarsom följer med att KFM arbetar förebyggande och rehabiliterande.KFMs verksamhet skulle underlättas om statsmakterna såg överlagstiftningen på de områden som motionärerna pekat ut.Skatteindrivningsutredningens () förslag är dock mellan fyraoch . De flesta områdena i SIUs betänkande behövergranskas ur dagens synvinkel. KFM dristar sig därför att föreslåen förnyad -- gärna parlamentarisk -- genomgång av frågorna somSIU tog upp.Kronofogdemyndigheten i länRiksdagens lagutskott har i remiss anhållit ombl a kronofogdemyndighetens i (KFM) yttrande överrubricerade motion. KFM meddelar därför följande.Det är positivt att kronofogdemyndigheterna och derasverksamhet uppmärksammas på detta sätt i . Motionärernapekar onekligen på några intressanta och väsentligaförhållanden, som bör tas upp till behandling.Klart är att en bättre uppdelning och klarare gränser, när detgäller exekutionsväsendets och skatteförvaltningensverksamheter, är av största betydelse. Denna problemställninghar ett mycket nära samband med frågan om en modern ochändamålsenlig författningsreglering av borgenärsrollerna. Närdet gäller sakliga ändringar för att klara behovet av ekonomiskrehabilitering och eftergift av skatt av sociala skäl, råder judet förhållandet att den s k håller på medutarbetandet av ett förslag, som går ut på införandet av ettskuldsaneringsinstitut i stil med vad som redan finns i Danmark.Förslaget är relativt nära förestående och bör avvaktas, innanandra författningsåtgärder börjar övervägas.Naturligtvis vore det i högsta grad tacknämligt att få tillstånd en särskild indrivningslag!ADB-utvecklingen är i stort behov av tempoökning. Det är avsynnerlig vikt att utsökningsregistret anpassas till denverklighet inom exekutionsväsendet som råder sedanomorganisationen . Ansvarsfördelningen mellanRiksskatteverket (RSV) och kronofogdemyndigheterna bör klargörasordentligt i samband därmed. Registrets organisation härrörfortfarande ! Förhållandet innebär att organisatoriskabeståndsdelar av myndigheterna som finns i verkligheten, intekan återfinnas i registret och vice versa. Onödigastatistikmässiga svårigheter uppstår också härigenom m m.Anpassning, utveckling och omstrukturering samt förberedelseför ett nytt datasystem för exekutionsväsendet står mycket högtpå kronofogdemyndigheternas önskelista och är av behovetpåkallat, om ett rationellt och människovänligt arbetssätt skallkunna bibehållas och utvecklas vid myndigheterna. Bl a gällerdet ju för dem att kunna bearbeta människor och derasindividuella förhållanden på ett sådant sätt att antaletgäldenärer minskar som man förebygger att nyatillkommer. Det är alltså viktigt att så mycket maskinkraft sommöjligt kan ställas till kronofogdemyndigheternas förfogande förrutinarbete och pappershantering. I detta sammanhang vill dockKFM understryka att några mål inte bortprioriteras! Det måröra sig om hur små belopp som helst, men alla mål blirföremål för handläggning. Det som händer är att myndigheternaprioriterar resursanvändningen. Alla mål kan alltså inte fåkosta samma resursinsatser. Denna princip skall naturligtvisråda i all rationell verksamhet.Slutsats av det sagda blir att () förslag till lagstiftning bör upphöjas till lag och att enADB-mässig modernisering måste komma till stånd med detsnaraste.KFM vill gärna i detta sammanhang uppehålla sig vid deförhållanden som gäller respektive som önskas gälla beträffandeborgenärsrollen.Det ankommer ovedersägligen på kronofogdemyndighet attverkställa och indriva fordringar i allmänna mål. I 1 kap 6 §utsökningsbalken (UB) anges, vad som menas med allmänt mål.Bland dessa mål utgör statens fordringar på obetalda skatter denstörsta posten. Bestämmelserna om indrivningar av restförd skattfinns i 58 -- 64 §§ uppbördslagen (UBL) och andra lagar hänvisari stor utsträckning till dessa bestämmelser beträffande andratyper av allmänna mål. Emellertid finns vare sig i UBL eller iandra lagar och författningar bestämmelser om attkronofogdemyndighet har borgenärsansvar vid handläggningen av deallmänna målen. I 2 kap 30 § UBL sägs visserligen att sökanden iallmänt mål företräds av kronofogdemyndighet. Denna bestämmelseanses dock inte omfatta borgenärsansvar. Trots detta förhållandehar kronofogdemyndigheterna i praktiken ändå ålagts ett visstborgenärsansvar! Sålunda beviljas av dem uppskov ochavbetalningsuppgörelser samt fullgörs sådanagäldenärsbedömningar som det normalt ankommer på en borgenär attgöra. Vidare utfärdar kronofogdemyndighet betalningsanmaningarenligt 2 kap 9 § konkurslagen (KL). Myndigheten ansöker också omatt gäldenärsbolag skall försättas i likvidation under vissaförutsättningar. Till detta kommer att länsskattemyndigheterna(LSKM) med stöd av 62 § UBL nästan undantagslöst uppdrar åtkronofogdemyndighet att själv avgöra, om konkursansökan motgäldenär skall inges. Efter konkurs ankommer det påkronofogdemyndighet jämlikt 36 § uppbördsförordningen (UBF) attbevaka statens fordringar.Trots att kronofogdemyndighet alltså i praktiken har ålagtsett stort borgenärsansvar i arbetet med de allmänna målen,saknas klara bestämmelser om borgenärsrollen. SIU:s ovan nämndaförslag innehåller emellertid reglering på området. Propositionhar tyvärr ännu inte framlagts.SIU anser att kronofogdemyndighet, som bäst känner tillgäldenären och hans förhållanden besitter störst kompetens ocherfarenhet för att bäst ta till vara det allmännasborgenärsintressen. Förslaget innebär alltså attkronofogdemyndighet skall ha det fulla borgenärsansvaret för derestförda allmänna mål som är föremål för indrivning. Dettainnebär bl a att kronofogdemyndighet skall väcka talan vidtingsrätt beträffande betalningsskyldighet för tredje man enligtolika lagar och bestämmelser (13--15 §§ i förslaget). Att förasådan talan är ett led i själva indrivningsarbetet vidkronofogdemyndighet. Det är myndigheten, som efter att hahandlagt målet och verkställt erforderlig utredning känner tillalla de omständigheter som kan grunda en talan. känner också ett naturligt ansvar för attindrivningen skall ge bästa möjliga resultat och detta ansvarför målet finns ända till dess skulden är betald eller målet ärpreskriberat. Man kan ställa sig frågande till, om en annanmyndighet, som skall ta över handläggningen har respektive fårtillräckliga kunskaper om sakförhållandena i målet och om talanförs på rätt och effektivt sätt av denna myndighet. Likaså kandet vara mycket svårt för en annan myndighet, som sålunda saknarkunskaper och erfarenheter i målet att avgöra, huruvida det ärklokt att väcka talan eller att avstå härifrån. Man skall alltsåkunna undvika att processa endast för processens egen skull.Därav uppstår ju enbart onödiga kostnader. Kort sagt är detexklusivt kronofogdemyndighet som rätt kan avgöra, om talanskall väckas eller inte i mål som överlämnats till myndigheten.En strikt reglering beträffande borgenärsrollen måste alltsåeftersträvas och kommer att förhindra att onödigt dubbelarbeteutförs, vilket fn sker i alltför stor omfattning. Man måstekomma ifrån att olika myndigheter"slåss" om arbetsuppgifterna.Den myndighet som är bäst lämpad för uppgiften skall utföra den.Kostnaderna i sammanhanget kan då hållas på en rimlig nivå.Slutligen skall tilläggas att en renodling av ansvar m m ienlighet med vad som sagts ovan med största sannolikhet skullemedföra en positiv utveckling, när det gäller att rekryterakompetent personal till kronofogdemyndigheterna, vilket skullefrämja rättssäkerheten och höja status på mynndigheternas ochderas personals verksamhet.Sammanfattningsvis vill alltså KFM tillstyrka förslagen imotionen med ett -- i väntan på förslagbeträffande skuldsanering -- temporärt undantag för vad somföreslås angående sakliga ändringar för att klara behovet avekonomisk rehabilitering samt önskemålet att kunna efterge skattav sociala skäl.Kronofogdemyndigheten i länSammanfattningKFM samtycker till vad som anförts i motionen. Förslagen betr.borgenärsrollen finns redogjorda för iskatteindrivningsutredningens betänkande från 1984 och 1987.KFM anser dock av skäl som närmare redogörs för nedan, attfråga om ackord med fördel kan prövas av KFM.AllmäntUtövandet av statens borgenärsroll i indrivningsarbetet harunder varit ett diskussionsämne mellanskatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Diskussionerna haribland varit ägnade att skapa motsättningar, vilket inte främjatsamarbetet myndigheterna emellan. Eftersom frågan är av vitalbetydelse för exekutionsväsendets effektivitet, uppehåller jagmig i yttrandet huvudsakligen i frågor runt borgenärsrollen.Ett betraktelsesätt, som strävar efter att inte läggaborgenärsrollen hos KFM, måste anses förlegat. KFM har högkompetens på de områden som krävs för ett effektivt uppträdandei rollen. KFM har dessutom den ojämförligt bästa kännedomen omgäldenären och dennes förhållanden.Vidare bedrivs KFMs verksamhet efter ett kundorienteratsynsätt. Allmänheten i vid mening är kunden. Det är kundensbehov och förväntningar, som är vägledande för hur KFM läggerupp handlingslinjerna.Tillsammans med det kundorienterade synsättet drivsverksamheten gäldenärsrelaterad -- dvs det är gäldenären somperson, som är huvudmålet i verksamheten. KFM skall genom sinverksamhet åstadkomma att antalet gäldenärer minskar. Genomförebyggande åtgärder -- t ex informationsinsatser i skolor --skall åstadkommas att det inte tillskapas nya gäldenärer. De somredan finns hos KFM skall avvecklas genom aktiva åtgärder, såatt de inte återkommer hos KFM.Det är alltså inte skuldposterna/ärendena som sådana, som iförsta hand är intressanta utan personerna bakom skuldernaistället. Detta är viktigt att hålla i åtanke, närborgenärsrollen diskuteras, och gränsdragningar skall görasmellan KFM och skatteförvaltningen.Gäldenären måste mot bakgrund av ovanstående behandlas i etthelhetsperspektiv. För att låna ett begrepp från näringslivet,kan vi betrakta gäldenären som "helkund".En slutsats av det sagda blir att om gäldenären har såvälrestförda skatter hos KFM som obetalda men ännu ej restfördaskatter hos skatteförvaltningen, bör det vara KFM som avgör hurindrivningen skall gå till och därvid uppträder i samtligaförekommande borgenärsfunktioner.I de fall gäldenären inte är restförd, bör borgenärsrollenutövas av skatteförvaltningen.Det är främst på följande områden, som KFM bör habeslutsbehörighet, där länsskattemyndigheten (LSKM)beslutar:AvskrivningAvskrivning beslutas av LSKM efter anmälan av KFM.Gäldenären skall sakna utmätningsbara tillgångar, och skattenifråga skall vara av viss ålder. Efter avskrivning omföresbeloppet hos KFM till passiv indrivning och bevakas motförekommande restitutioner. Gäldenären är fortfarandebetalningsskyldig för beloppet till dess preskription inträtt.Om man hittar tillgångar kan utmätning äga rum utan omsvep ävenför avskrivna skatter.Men -- hela avskrivningsinstitutet är onödigt och kan utanvidare utgå ur indrivningsarbetet. LSKMs nuvarande prövningtillför nämligen inte KFM något som gagnar verksamheten. För attåstadkomma en avskrivning skall KFM fylla i en särskildblankett, bifoga en redovisningsrapport, upprätta en lista på deskatter som skall avskrivas och därefter sända iväg det helatill LSKM, som därefter beslutar om det som KFM kunnat görasjälv. När sedan beslutet återkommer till KFM, avskrives skattengenom en bokföringstransaktion vid några ögonblicks arbete viden REX-terminal.Om den nuvarande formella prövningen slopas hos LSKM, slipperKFM en helt onödig process. Skatten bör istället vid uppfyllandeav vissa formella förutsättningar, direkt kunna omföras tillpassiv indrivning. I begreppet avskrivning ligger något av slipper betala. Eftersom detta inte är förhållandet, så ärbegreppet passiv indrivning bättre i det kundorienteradesynsättet.Det skall tilläggas att KFM har ett effektivt fungerandesystem för intern kontroll och tillsyn, vilket gör LSKMskontroll av avskrivningar onödig. Samma kontroll betrfatalietider m m bör med enkla systemändringar kunna övertas avREX-systemet för att förhindra för tidiga transaktioner för attåstadkomma passiv indrivning.Ackord enligt 62 § uppbördslagenBeslutas av LSKM, men bör för restförda gäldenärerbeslutas av KFM efter de intentioner somskatteindrivningsutredningen angivit -- dvs ackordsförslag fårantas om det anses fördelaktigt i jämförelse med vad detallmänna kan få genom ett exekutivt förfarande. avgör LSKMom ackordserbjudandet"är till fördel för det allmänna". Ettuttryck utan precision, som ger utrymme för svävandetolkningar.Skatteindrivningsutredningen har betänkande valtatt lägga ackordsbesluten hos LSKM, trots att prövningen skallgöras huvudsakligen utifrån exekutiva överväganden. Utredningenföreslår visserligen att KFM skall få tillfälle att yttra sig,men utredningens ställningstagande är svårt att förstå i dennadel.Det naturliga hade varit att lägga beslutsbehörigheten hos KFMmed skyldighet för denne att höra LSKM för att utreda eventuelltförekommande latenta skatteskulder. Såvitt jag kan förstå,saknar en LSKM generellt egentliga förutsättningar attsjälvständigt dra några säkra slutsatser om en gäldenärsekonomiska status. I en sådan situation kommer KFM att styraLSKM i dess beslutsfattande.KFM föreslår därför en ordning, där KFM beslutar iackordsfrågor efter hörande av LSKM.Under denna rubrik är det lämpligt att beröra en fråga som tasupp av utredningen, och som även omnämnes av motionären --nämligen eftergift av skatte- och avgiftsfordringar.Utredningen föreslår med tillstyrkan av motionären, att skatte-och avgiftsfordringar skall kunna efterges av sociala skäl.Institutet, som skall gälla fysiska personer och dåhuvudsakligen de som ej driver rörelse, är avsett ersätta deoreglerade men mer eller mindre allmänt förekommande"bondackorden".KFM bedömer förslaget som en smidig metod att använda främst iden gäldenärsavvecklande verksamheten. Om KFM skall kunna varaeffektiva i en dylik situation måste vi kunna agera medbeslutsbehörighet. KFM tappar både tempo och trovärdighet, omden blir beroende av att konstruera fram en ackordssituation --som för övrigt är avsett för andra situationer -- för att islutändan komma fram till en "eftergift". Att kunna efterge enskatte- eller avgiftsskuld av sociala skäl vore därförvälkommet.StällföreträdarmålenMed detta avses att företrädare för juridisk person görssolidariskt betalningsansvarig med huvudgäldenären för dennesobetalda skatter och avgifter.Den typen av överväganden kommer upp i ett tidigt skede avindrivningsarbetet och ingår som ett naturligt led i detsamma.Idag är det LSKM som beslutar i vilka mål KFM skall föraföreträdartalan. Det bör ankomma på KFM att där KFM harborgenärsrollen själv avgöra när sådan talan skall föras respunderlåtas.En slutsats av vad som anförts måste bli attborgenärsrollen överförs till KFM.Motionären berör i övrigt frågor rörande krav på delsförfattningsreglering av hur betalningsuppskov ochavbetalningsplaner skall hanteras, dels krav på att ADB-stödetinom exekutionsväsendet måste snabbas upp.I dessa frågor gör KFM följande bedömningar:Uppskov och avbetalningsplanerRiksskatteverket har föreskriftsrätt för exekutionsväsendet. Idiverse dokument i form av anvisningar, föreskrifter ochpolicyuttalanden har gett uttryck för hurhandläggningen skall tillgå på ifrågavarande områden.Det finns därför enligt min mening inget lagstiftningsbehov påområdet.ADB-stödetJag har kännedom om att antagerriktlinjer för ADB-utvecklingen inom exekutionsväsendet för dennärmaste femårsperioden, räknat . Riktlinjernainnehåller bl a att alla som behöver en REX-terminal skall ha ensådan inom tre år.KFM vill ändå understryka vikten av att exekutionsväsendet fårett mot verksamheten väl anpassat ADB-stöd. Det är ett villkorför att vi skall ha en möjlighet att någorlunda klara våraarbetsuppgifter.Idag är terminaltätheten otillräcklig, vilket skapar stressoch irritation.Det är också angeläget att framhålla att ett villkor införkommande nya arbetsuppgifter -- t ex den summariskabetalningsprocessen -- är att exekutionsväsendet får uppgifternatillsammans med ett i förväg väl testat berör motionären något om attkronofogdemyndigheterna bör få de medel som behövs för attnå verksamhetsmålen.Idag är KFMs verksamhet helt anslagsberoende. På grund avkrympande anslag blir det allt svårare att planera verksamheten.Utan att behöva höja anslagen skulle väsendet kunnatillskjutas ytterligare medel genom att låta de avgifter somgenereras av verksamheten stanna i densamma. KFM skulledärigenom till viss del bli avgiftsfinansierade.Myndighetens styrelse och ledningsgrupp har beretts möjlighetatt avge synpunkter inför yttrandet.Tre styrelseledamöter har lämnat synpunkter:Ledamöterna är: Bankjurist , Direktören , Länsskattechefen har avgett muntliga synpunkter, där han i alltväsentligt instämmer i vad KFM anfört.Björklund stöder motionen och uppfattningen att KFMs ochLSKMs roller måste tydliggöras. är tveksam till enkonstruktion där KFM har en dubbelroll, dvs är samtidigtborgenär och exekutivt organ. ger vidare uttryck förden risk, som ligger däri att eftersom exekutionsväsendet harför knappa resurser, saknas det kraft att driva verksamhetenfullt ut. Verksamheten blir ryckig, och insatserna bestäms avför tillfället rådande trender.Fannberg har avgivit skriftliga synpunkter och önskat attfå dessa fogade till KFMs yttrande såsom särskilt ingivna.Fannbergs synpunkter bifogas härjämte.Ledningsgruppen instämmer i vad KFM anfört i yttrandet.Sten Fannberg anförVad motionären anför beträffande effektivisering avverksamheten, såsom t ex modern lagstiftning och genomarbetaderutiner, stöds tillfullo.Vad däremot gäller motionärens detaljerade förslag tilllösningar finns enligt min mening skäl för vissa invändningar.Således har jag i mina kontakter med KFM inte upplevt, att nurådande fördelning av borgenärsrollen mellanlänsskattemyndigheten (LSKM) och KFM skulle verkaeffektivitetshämmande för KFMs indrivningsverksamhet. Inteheller är det bekant för mig att KFM tidigare skulle ha varit avden uppfattningen.Oavsett hur det förhåller sig därmed torde en annangränsdragning mellan de båda myndigheternas borgenärsrollernäppeligen kunna påtagligt påverka KFMs effektivitet. Vad somdäremot skulle kunna påverka denna är motionärens förslag om ensnabbare ADB-utveckling, vilket jag tillfullo tillstyrker.Vad gäller SIUs betänkande har LSKM i yttrande till RSV1987-08-26 lämnat vissa kritiska synpunkter. I yttrandet uttalarmyndigheten tvivel över att SIUs förslag i praktiken nämnvärtskulle bidra till att öka indrivningsverksamhetens effektivitet.Denna ståndpunkt har inte förändrats, lika litet som övrigasynpunkter i myndighetens yttrande.I den borgenärsroll som statsmakterna valt att lägga hos LSKMingår bl a attsvara för avskrivning av skatter och avgiftermeddela ackordansvara för företrädaransvarstalanVad först gäller avskrivningsförfarandet kan jag dessvärreinte instämma i att det skulle vara ett onödigt institut. Det äri dagens läge ett av de få instrument enligt vilket LSKM bl akan följa indrivningsverksamheten och dess resultat. Man fårsåledes inte glömma att skatteförvaltningen (LSKM) representerarden största borgenären såvitt avser skatter och avgifter. Isjälva förfarandet torde dock viss tidsanpassning ochförenklingar kunna göras.När det sedan gäller ackord kan först noteras, att LSKM ärrestriktiv vid prövningen av lämnade ackordsförslag, ettförhållande som delas av flertalet LSKM i landet. I sammanhangetkan nämnas, att skatter och avgifter kunde eftergesendast genom beslut av . Myndighetens restriktivainställning till ackordsförfarandet är ett sätt att upprätthållabetalningsmoralen. Institutet bör därför enligt min bestämdauppfattning vara fristående i förhållande tillskatteindrivningen. Jag anser att institutet är nödvändigt ochatt det väl fyller sin funktion.Beträffande så kallade bondackord delar jag uppfattningen attförfarandet är olagligt. Bondackord bör därför heller inteförekomma inom indrivningsväsendet. Om orsaken till förekomstenav bondackord är avsaknaden av möjligheten att efterge skatt pgasociala skäl kan erinras om att det lagliga ackordsförfarandetinrymmer just denna möjlighet.LSKM har i sitt ovannämnda yttrande över SIUs betänkande, delshaft synpunkter på bl a bondackordsförfarandet, dels påförslaget att KFM skulle kunna efterge skatt. Vad angåreftergift av skatt anförde LSKM följande.Eftergift förutsätter -- liksom sysselsättnings- och andrasamhällspolitiska intressen -- andra hänsynstaganden än de somnormalt ingår i verkställighetsarbetet. Ur effektivitetssynpunktborde hänsynstaganden av angiven karaktär handhas avuppdragsgivande myndighet i samarbete med de myndigheter därnormalt ifrågavarande hänsynstaganden ingår i verksamheten.Genom att uppdragsgivande myndighet i möjligaste mån självbeaktar ifrågavarande intressen innan restföring skulle även denfördelen kunna vinnas att antalet allmänna mål minskade hos KFM.Vad slutligen angår företrädaransvar vill jag framföraföljande. Såsom situationen varit har KFM med egenpersonal inte utnyttjat institutet i nämnvärd omfattning, trotsatt möjlighet härtill förelegat. t ex väcktes intetalan i ett enda fall. I ärlighetens namn skall betonas att inteheller LSKM med tillgängliga resurser kunnat agera aktivt påområdet.Emellertid har numera i olika dokument angetten satsning på området inom LSKM.Dels har RSV i sina riktlinjer för verksamheten inom LSKMangivit att området skall ges en hög prioritet. Dels har RSV isin rapport till rörandeskatteförvaltningens nya organisation klart uttalat attföreträdaransvarstalan skall planeras in som en väsentliguppgift. I den nya så kallade rättsenhet som då bildas skallresurser avsättas för ifrågavarande uppgift och den satsning somtidigare inte varit möjlig skall nu förverkligas. De resursersom tidigare saknats för uppgiften kommer med den nyadecentraliserade organisationen att kunna lösgöras och finnssåledes redan inom väggarna.Då det sålunda redan finns en uttalad central viljeinriktningi frågan, då den redan planerats in i den nya organisationen förLSKM och då inom ramen för befintliga resurser sådana kommer attlösgöras för arbetet vid ombildandet ser jag ingen anledning attändra på nuvarande beslutsbehörighet.Sveriges AdvokatsamfundSveriges Advokatsamfund anser att motionen är så allmänthållen att samfundet varken kan tillstyrka eller avstyrkamotionärens förslag. Samfundet är tveksamt till behovet av ensärskild indrivningslag.