bet · GE01UbU4 · 1990-11-29 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisningens läroplan,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappfrågor,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens institut förläromedelsfrågor,16. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om skolforskning,17. att beslutar att det särskilda statsbidragettill skolans lokaler skall ingå i sektorsbidraget tillskolväsendet,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om namnet på det centrala ämbetsverketpå skolområdet,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella fortbildningspengar,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om icke-kommunala lärare.1990/91:Ub36 av och (fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att en sydostregion bildas för tillsyn,uppföljning och utvärdering samt fortbildning för ,och län.1990/91:Ub37 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att regeringens förslag om nyttstatsbidragssystem skall gälla längst till ochersättas med ett nytt statsbidragssystem enligt vad som anförsi motionen,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- avslårpropositionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett nytt förslag till statsbidragssystem, enligt vad somanförs i motionen, bör läggas fram för och börjagälla ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om resurser till hemspråks- ochstödundervisning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om resurser till komvux och statensskolor för vuxna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om fortbildning,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om lokalisering av det nya ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt anförs i motionen om självstyrd skola med lokalstyrelse och ansvar för verksamheten på skolenheten.1990/91:Ub38 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att statsbidragen skall utgå somtvå sektorsbidrag uppdelade på resp. de frivilligaskolformerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen tillstorstadskommunerna.1990/91:Ub39 av () vari yrkas1. att beslutar att under enomställningsperiod av skall tilldelas särskiltstatsbidrag, inom ramen för det samlade statsbidrag somföreslås i propositionen, som verksamhetsstöd för den kommunalautbildningen för vuxna i nedtrappad skala med 13 milj.kr.första året till 4,3 milj.kr. att som sin mening ger regeringen till kännaatt statsbidragskonstruktionen bör utformas så attriksrekryterande vuxenutbildningar fortsättningsvis kangenomföras i regioncentra,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en skollag bör utformas så att den vuxenstuderandes rättatt välja utbildning och utbildningsort säkerställs,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt frågan om elevavgifter i vuxenutbildningen bör utredas ochförslag föreläggas i samband med propositionen omgymnasieskola och vuxenutbildning i enlighet med vadsom anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt statsbidragskonstruktionen för gymnasieskolan bör ändras såatt invandrartäta kommuner får kostnadstäckning förhemspråksundervisning och extra undervisning i svenska förinvandrarungdom i gymnasieskolan.Motioner från allmänna motionstiden 19901989/90:Ub203 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högstadiets organisation.1989/90:Ub232 av m.fl. (m) vari yrkas3. att beslutar att ett elevbaseratstatsbidragssystem för skolan skall införas fr.o.m. den 1 juli1993 i enlighet med vad i motionen anförts.1989/90:Ub276 av och () variyrkas att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning i glesbygd.1989/90:Ub291 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skolan och landsbygden.1989/90:Ub316 av m.fl. (m, c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsyn och inspektion i det allmännaskolväsendet.1989/90:Ub318 av m.fl. (vpk) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befordringstjänster i ochgymnasieskolan,5. att hos regeringen begär förslag i enlighet medvad som anförts i motionen om hur vikarieproblemen igrundskolan och gymnasieskolan bör lösas.1989/90:Ub321 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vuxenutbildning skallfinnas i alla kommuner.1989/90:Ub801 av m.fl. (m) vari yrkas12. att hos regeringen begär förslag till enfristående organisation för utvärdering i enlighet med vad imotionen anförts.1989/90:Ub817 av m.fl. (m, c, fp, mp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att läroplanerna behöver ses över för attrekryteringen till läraryrket skall kunna förbättras. En mål- och resultatorienterad styrning av skolanRiksdagen fattade beslut om skolans utveckling ochstyrning. Beslutet innebär att styrningen av skolverksamheten istörre utsträckning än skall ske genom ökadprecisering av mål, riktlinjer och innehåll när det gällerundervisningen, som annan statlig reglering minskas.På det lokala planet måste detta leda till ett vidgatansvarstagande i strävan att förverkliga skolans mål m.m. Avriksdagsbeslutet framgår vidare att genom vidgningen avkommunernas ansvar för skolan till frågor som har samband medden direkta undervisningen ökar behovet av att staten som endel av sitt övergripande ansvar för skolan följer upp,utvärderar och utövar tillsyn för att utröna omskolverksamheten i sin helhet bedrivs på ett sätt som motsvarardet ökade ansvaret (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95).Hösten 1989 beslöt att den statliga regleringen avtjänsterna som lärare, skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer skall upphöra med utgången av (prop.1989/90:41, bet. UbU9, rskr. Beslutet innebär attkommunerna har ett helt och odelatarbetsgivaransvar för all personal i skolan.I proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan strykerföredragande statsrådet under att dagens krav på en förändradoch förbättrad offentlig verksamhet måste mötas genom attansvaret förs längre ner i organisationen till dem som verkaroch arbetar där. Härigenom och genom att de som är beroende avverksamheten får ett större inflytande över t.ex.prioriteringar av insatser kan verksamheten bli effektivare. Enförändring i denna riktning förutsätter att det traditionellasättet att genom en detaljerad statlig reglering styra denoffentliga verksamheten överges. Styrningen måste i stället skegenom att och regeringen anger mål och ramar förskolverksamheten och överlämnar ansvaret för genomförandet tilldem som arbetar och verkar på det lokala planet.Grundläggande mål för skolverksamheten skall enligtpropositionen anges i lag. Övriga mål och sådana riktlinjer förutbildningen som skall vara generellt giltiga skall anges iläroplaner som skall utformas på ett nytt sätt. Likvärdigheteni ett målstyrt skolsystem måste också garanteras avuppföljning, utvärdering och en statlig tillsyn, en statliglärarutbildning och fortbildning samt av ett statsbidrag, somär specialdestinerat till skolan. Det förutsätts slutligen attlokala initiativ i vissa kommuner skall komma att stimuleraandra kommuner till nya initiativ i fråga om skolansutveckling.I propositionen hemställs att skall anta vissaförslag till lag om ändring i skollagen. Avsikten är att de nuföreliggande lagförslagen skall följas av andra. Detpresenteras också riktlinjer för en ny utformning av skolansläroplaner. föreslås vidare godkänna riktlinjer förett nytt system för ett särskilt bidrag till kommunernasskolverksamhet samt riktlinjer för uppföljning, utvärdering ochen statlig tillsyn. Bl.a. föreslås att ett nytt skolverkinrättas den 1 juli 1991.2. Lagförslag, m.m.2.1 En likvärdig utbildningGrundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan ochsameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn ochungdom. Dessutom finns särskilda utbildningsformer som anordnasav det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller avannat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offentligaskolväsendet. Enligt förslaget till skollag skall alla barn ochungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala ochekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbildningen skallinom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas ilandet (1 kap. 2 § första stycket).I motion 1990/91:Ub5 (m) yrkande 1 begärs att begreppetlikvärdighet skall preciseras. Motionärerna menar att iregeringens förslag återkommer begreppet likvärdighet i en radskilda betydelser utan precisering. Det kan avse kvantitet menockså kvalitet. Begreppet kan vidare relateras till mål iabsoluta termer eller, i utbildningssammanhang, till processereller elevers utveckling. När regeringen talar om likvärdighetoch därmed avser "lika tillgång till" är detta ett mål som ävenmotionärerna ställer sig bakom men för dem har begreppetytterligare dimensioner, utan vilka skolan anses svika sinuppgift. Likvärdigheten måste, säger motionärerna, också avseallas rätt att utvecklas maximalt efter sina förutsättningar.I motion 1990/91:Ub14 (v) yrkande 6 föreslås en förändring iförslaget till ny skollag 1 kap. 2 §. Enligt motionen börskolplikten motsvaras av vissa rättigheter. Eleverna skall harätt till en likvärdig utbildning.I motion 1990/91:Ub19 (s) föreslås ett förtydligande genom enkomplettering av lagparagrafens första mening (...barn ochungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist, fysiska ochpsykiska förutsättningar samt sociala och ekonomiskaförhållanden, skall ha lika tillgång till utbildning...)Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Bakgrunden till paragrafen om likvärdig utbildning finnsredovisad i propositionen (avsnitt 3.2 och 3.3), vartillutskottet hänvisar. I övrigt vill utskottet tillägga följande.Allas lika rätt till utbildning är grundläggande för densvenska skolpolitiken. Rätten till utbildning skall omfattaalla, oavsett var man bor i landet och vilka ekonomiska ellerandra förutsättningar man har. Skolan skall ge alla sammamöjligheter att utvecklas. En mål- och resultatorienteradstyrning av skolan innebär att staten anger nationellt giltigamål och riktlinjer för arbetet i skolan. Samma mål ochriktlinjer skall gälla för alla skolor i landet. Dessa mål ochriktlinjer skall slås fast i lag och i läroplaner. Läroplanernaskall vara klara och tydliga.Den kunskap och kompetens som lärarna representerar äravgörande för att målen för skolan skall kunna nås. Attverksamheten bedrivs av lärare som är utbildade för sin uppgiftär därför grundläggande för att en nationellt likvärdig skolamed hög kvalitet skall kunna upprätthållas. Därför föreslås ipropositionen en lagfäst skyldighet för kommuner ochlandstingskommuner att använda utbildade lärare. Genom ettspecialdestinerat statsbidrag, som är uppbyggt utifrån tidigarestatliga bidrag till undervisningsinsatser, avser staten att gealla kommuner så långt möjligt likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för verksamheten i skolan.I proposition 1989/90:41 om kommunalt huvudmannaskap förlärare, skolledare, biträdande skolledare och syofunktionäreranför föredragande statsrådet beträffande en för alla eleverlikvärdig skola följande (s. 8):Det är då viktigt att slå fast att likvärdig inte behöverbetyda likformig i betydelsen likadan. Tvärtom menar jag attden strävan efter individualisering, i bemärkelsen anpassningtill ytterst varje enskild elev, som utgör en viktigmålsättning för skolan, egentligen borde innebära attorganisatoriska och andra lösningar skall kunna se olika ut iolika skolor och för olika elever. Först genom att man lokaltkan bedöma och påverka viktiga förhållanden i skolan kan vi fåden individualisering som är en förutsättning för en likvärdigskola. Jag kan således inte se en organisatorisk likformighetsom ett krav för en likvärdig skola.Utskottet vill i sammanhanget påpeka att det avutbildningsplanen för grundskollärarlinjen () framgåratt de blivande lärarna skall få en sådan utbildning att deskall kunna dels ge särskilt stöd åt elever med svårigheter,dels stimulera elever med särskilda förutsättningar. Särskiltbegåvade elever kan, vilket utskottet erinrat om redan i sittbetänkande UbU 1975/76:30 (s. 28), behöva en specielluppmärksamhet i skolan för att de inte, i brist på erforderligstimulans, skall uppleva skolgången som meningslös.Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådets nyssredovisade åsikt om en för alla elever likvärdig skola.Utskottet anser vidare att den strävan efter individualisering,som skall utmärka arbetet i skolan, självfallet innebär enskyldighet för skolan att hjälpa varje elev att utvecklas eftersina egna förutsättningar. Varje elevs undervisningssituationskall således anpassas efter elevens varierandeförutsättningar, behov och intressen (1988/89:UbU7 s. 15).Utskottet anser att lagbegreppet "alla barn och ungdomar"innefattar de barn och ungdomar som tas upp i den nämndamotionen 1990/91:Ub19. Av den föreslagna skollagen framgår ävenatt det i utbildningen skall tas hänsyn till elever medsärskilda behov.Avslutningsvis skall konstateras att det är kommunerna somslutligt skall se till att skolan får de resurser som behövsför att skolverksamheten skall uppnå nationella mål ochuppfylla nationella riktlinjer (prop. s. 22).Utskottet anser att samtliga här aktuella yrkanden ärtillgodosedda med vad utskottet anfört. Utskottet föreslårdärför att avslår motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 1,1990/91:Ub14 yrkande 6 och 1990/91:Ub19 och antar det iproposition 1990/91:18 framlagda förslaget till lag om ändringi skollagen såvitt avser 1 kap. 2 § första stycket.2.2 Kunskaper och färdigheterI propositionen framhålls att kunskaper och kompetens äravgörande för vår förmåga och våra möjligheter att utvecklavälfärden i en allt hårdare internationell konkurrens.Kunskaper och färdigheter är viktiga för denpersonliga utvecklingen och för den enskilda människansmöjligheter till ett rikare liv. En välutbildad medborgare harbredare valmöjligheter i fråga om arbete och framtid än en medbristfälliga kunskaper.Enligt förslaget till skollag skall utbildningen ge elevernakunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främjaderas harmoniska utveckling till ansvarskännande människor ochsamhällsmedlemmar (jfr 1 kap. 2 § andra stycket).Enligt motion 1990/91:Ub5 (m) yrkande 2 bör det klarareframgå att skolans viktigaste uppgift är att ge alla elevergoda kunskaper och färdigheter.Utskottet vill erinra om att lagstiftarna genom ordföljden iskollagen alltsedan lagens tillkomst avsiktligt satt kunskaperoch färdigheter främst (jfr andra lagutskottets utlåtande1968:57). Vidare kan konstateras att i skildasammanhang har slagit fast att inhämtandet av kunskaper ochfärdigheter alltjämt skall vara en huvuduppgift för skolansamtidigt som detta inte får innebära att annanpersonlighetsutvecklande verksamhet skjuts i bakgrunden (jfr1988/89:UbU7 s. 14--15, rskr. Utskottet utgår därför frånatt samma synsätt kommer att utmärka dels arbetet med nyaläroplaner och kursplaner, dels den dagliga skolverksamheten.Utskottet anser att yrkandet 2 i motion 1990/91:Ub5 med detanförda är tillgodosett, varför det inte bör föranleda någonytterligare åtgärd. Härmed föreslår utskottet att riksdagenantar det i propositionen framlagda lagförslaget såvitt avser 1kap. 2 § andra stycket skollagen.2.3 Vissa allmänna ansvarsfrågor, m.m.Enligt förslaget till skollag skall verksamheten i skolanutformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främjaaktning för varje människas egenvärde och respekt för vårgemensamma miljö (1 kap. 2 § tredje stycket).För att skolan skall kunna fungera bra krävs enligtföredragande statsrådet att ansvarsfördelningen är tydlig ochklar. Föräldrar, elever och anställda skall veta vem som bäransvaret för förhållanden och åtgärder av olika slag.Ansvarsförhållandet mellan staten och kommunerna måste därförvara så tydligt som möjligt. Också ansvarsförhållandet mellanpolitiker och anställda, i första hand skolledare och lärare,måste bli klarare. Det är, säger föredragande statsrådet, ispänningsfältet mellan nu nämnda strävanden -- att tillgodosebehovet av större inflytande och garantera alla en likvärdigutbildning -- som lösningen på styrningsproblemen för skolanmåste sökas.Föredragande statsrådet slår vidare fast att skolansverksamhet i särskilt stor utsträckning bygger på utbildad ochkompetent personal. Det finns därför i skolans värld godaförutsättningar att lägga ett ökat inflytande och ett störreansvar för planering och genomförande av verksamheten längrener i organisationen. Lärarnas yrkeskunskap och derasinställning till lärararbetet samt skolledarnas förmåga attsamla alla i skolan kring gemensamma mål och handlingsmönsterär avgörande för resultaten i skolan. Att skapa godaförutsättningar för att stärka och utveckla yrkesrollerna blirdessutom allt viktigare, om skolan skall kunna behålla ochrekrytera duglig och kompetent personal.Enligt motion 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 2 finns det trotsregeringens tal om decentralisering stor risk för att reformenstannar vid en fortsatt politikerstyrd skola, om än styrd avkommunala politiker. De stora dynamiska effekterna i skolansförändringsarbete nås enligt motionärerna inte genom att spridamakten bland kommunala politiker utan genom att släppa in nyaaktörer, nämligen lärare, elever och föräldrar. Motionärernaanser därför att bl.a. rätten för en skola att pröva egnapedagogiska metoder utan politikeringripande och rätten tillelev- och föräldrainflytande i skolan bör betraktas som såviktiga medborgerliga rättigheter att de bör lagfästas pålämpligt sätt. Motionärerna nämner följande som exempel på vadsom skulle kunna överlåtas till varje skola för eget beslut,nämligen budgetfrågor (prioriteringar och resultatansvar inomen given ekonomisk ram), klasstorlekar (t.ex. avvägning mellanspecialundervisning och mindre klasser), skoldagensförläggning, ämnesprofil och särskild tillvalsprofil samtårskurslös undervisning eller traditionell årskursindelning.I motion 1990/91:Ub37 (mp) yrkande 9 framförs uppfattningenatt varje skola bör ha egen styrelse med bl.a. egetbudgetansvar. Genom samverkan mellan lärare, elever ochföräldrar kan ansvarstagande och demokrati föras in iverksamheten. En förutsättning för att den goda skolan skallkunna förverkligas är, säger motionärerna, att de aktiva --barn, lärare, föräldrar och annan personal på skolan -- underfrihet kan pröva sina egna idéer och forma den undervisning detror på. Både den psykosociala och fysiska arbetsmiljön äravgörande för klimatet i skolan. Det är en fråga omlivskvalitet. Den goda skolans styrelse beslutar hur resursernaskall fördelas och prioriteras utan styrning uppifrån.I motion 1990/91:Ub14 (v) yrkandena 3 och 4 anförs slutligenatt det är naturligt att en skola som vill fostra demokratiskamedborgare ger eleverna stora möjligheter att vara med ochbestämma över sin skola. Eleverna måste ses som medarbetare påskolan och få ta sin del av det decentraliserade ansvaret.Enligt motionen bör begära förslag om hurelevinflytandet skall öka samt om sådan ändring i skollagen attelevernas rätt till inflytande garanteras.Med anledning av motionerna vill utskottet anföra följande.Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet attdecentraliseringen av beslutanderätten och det förändradeansvarstagandet inte får göra halt på kommunnivå, dvs. hosadministrativa tjänstemän i förvaltningen och hos politiker.Det är i själva skolverksamheten som det tydligt framgår vilkaåtgärder som måste vidtas och vilka prioriteringar som börgöras för att skolan skall bli bättre. Möjligheterna att på deenskilda skolenheterna -- inom de ramar som dragits upp för detkommunala ansvaret -- mera självständigt styra och ansvara förverksamheten måste bli större. Skolan bör vara öppen förföräldrarnas delaktighet och inflytande och stimulera derasengagemang i barnens lärande.Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsuppfattning att i en skola med ett decentraliseratverksamhetsansvar kan just föräldra- och elevinflytandet integaranteras av särskilda centrala bestämmelser. Om möjlighetenatt påverka inte bara skall bli skenbar och formell måste detfinnas ett reellt utrymme för ett inflytande. Därför fordrasdet ställningstaganden både på politisk nivå i kommunen och avskolledningen till framför allt innehållet i och formerna förföräldra- och elevinflytandet. Som framgår av skollagen skallverksamheten i skolan utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar samt i samarbete medhemmen. Utskottet anser att detta är en garanti förföräldrarnas och elevernas rätt till inflytande. Utskottet harvidare den bestämda uppfattningen att frågor om arbetsenheter,arbetsenhetskonferenser, klasskonferenser, elevvårdskonferenseroch andra sammankomster inte bör regleras centralt genomregeringsbeslut utan bör få avgöras lokalt utifrån deerfarenheter som görs vid resp. skola. Detta överensstämmer iallt väsentligt med vad skolförfattningsutredningen föreslagiti sitt betänkande (DsU 1982:5) Konferenser i skolan.När det gäller ansvarsförhållandet mellan politiker ochanställda vill utskottet peka på att uppgiften att välja stoffoch metoder i undervisningen redan nu är förbehållen lärarnaoch eleverna. Skolstyrelsen skall inte gripa in i metodiskaeller pedagogiska frågor av professionell karaktär, även om dennoga bör följa och låta utvärdera undervisningens resultat ochvid behov kräva förändringar och förbättringar. När det gällerrelationen mellan lärare, skolledare och skolstyrelse erinrarutskottet om vad utbildningsutskottet anfört om bl.a.det pedagogiska arbetet vid en skolenhet (UbU 1983/84:3) och omvad som i betänkandet Enklare skolförfattningar (SOU 1986:11)redovisats om gränsdragningen mellan förtroendevaldas ochtjänstemäns funktioner. Det förhållandet att läroplanernaprimärt riktar sig till lärarna innebär dock inte att lärarnaskulle undantas från kommunernas ledning. Skolan skiljer sig idetta avseende inte från annan verksamhet. Om enlärare brister i sina åligganden enligt läroplanerna är detsålunda kommunens eller annan skolhuvudmans uppgift att, iförsta hand genom sin skolledning, inskrida för att åstadkommarättelse.Förslagen i denna proposition innefattar genomgripandeförändringar i det svenska skolsystemet. Likväl skapar deenligt föredragande statsrådet endast förutsättningar för delokalt verksamma i skolan -- anställda, politiker, elever ochföräldrar -- att förändra verksamheten och prioriterainsatserna så att resultaten blir bättre. Det ankommer tillslut på dem att genom ett personligt engagemang ta vara pådessa möjligheter.När det gäller den lokala verksamheten sammanfattarföredragande statsrådet på följande sätt:Ett större lokalt ansvarstagande ser jag som nödvändigteftersom det är min övertygelse att kraften i skolansutveckling nu måste sökas i klassrummen och i den enskildaskolan. Det är lärarnas och skolledarnas erfarenheter ochprofessionalism som måste tas till vara. De goda exemplens maktmåste kunna föras vidare till andra skolor. Den lokalautvärderingen av skolan bildar grunden för en sådan process.Den centrala nivån behöver i mycket större utsträckning änhittills fånga upp lokala utvecklingstendenser ochförändringsbehov.Med hänsyn till vad utskottet här har redovisat anserutskottet att syftet med ifrågavarande motionsyrkanden i stortär tillgodosett, varför de avstyrks.2.4 Val av skola, m.m.Riksdagen har tidigare uttalat sig för att elevers ochföräldrars önskemål om val av skola så långt detta är praktisktoch ekonomiskt möjligt skall tillgodoses och att det börankomma på kommunen att avgöra formerna för hur val avskola skall ske (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr.