bet · GE01SfU3 · 1990-10-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i betänkandet sju motioner. I en motionbegärs att alla invandrare bör kunna ansöka om svensktmedborgarskap och i en annan att vissa kunskaper isvenska språket skall utgöra ett villkor för att förvärvasvenskt medborgarskap. Utskottet avstyrker bifall till dessamotioner. Utskottet avstyrker även bifall till två motioner somtar upp frågor om dubbelt medborgarskap med hänvisning tillpågående beredningsarbete inom regeringskansliet.I en motion begärs en utredning av frågan om möjligheterna attupphäva beslut om svenskt medborgarskap på grund av falskidentitet med hänvisning till att det inom den internationellaterrorismen och organiserade brottsligheten är vanligt att mananvänder sig av olika identiteter. Utskottet erinrar om attterroristlagstiftningskommittén ansett att detta problem bör tasupp till behandling i lämpligt sammanhang. Utskottet förordaratt en helt förutsättningslös utredning görs i lämpligtsammanhang av vilka möjligheter det kan finnas att genomlagändringar komma till rätta med de problem som påtalats imotionen och av terroristlagstiftningskommittén, och attriksdagen som sin mening ger regeringen detta till känna.Slutligen avstyrker utskottet bifall till två motioner medförslag om en särskild högtidlighet för dem som förvärvatsvenskt medborgarskap.Till betänkandet har fogats tre reservationer och ett särskiltyttrande. 1989/90:Sf613 av i (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en högtidlighet för dem som blivit svenskamedborgare.1989/90:Sf615 av m.fl. (mp) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla invandrare bör kunna ansöka om svenskt medborgarskapefter tre år.1989/90:Sf621 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att varje länsstyrelse skall få i uppdragatt arrangera en välkomstceremoni för nya medborgare pånationaldagen den 6 juni.1989/90:Sf622 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom krav på minimikunskaper i svenska för invandrare, som sökersvenskt medborgarskap.1989/90:Sf625 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar uttala att svenskt medborgarskap skall kunna beviljasinvandrare som ansökt om befrielse från sitt tidigaremedborgarskap men inom rimlig tid inte fått svar.1989/90:Sf637 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av de regler som styr frågan omdubbelt medborgarskap.1989/90:Sf639 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen utreder frågan om möjligheterna att upphävabeslut om svenskt medborgarskap när detta erhållits med hjälp avfalsk identitet. Kvalifikationstid för förvärv av svenskt medborgarskapBestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap återfinns ilagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och imedborgarskapskungörelsen (1969:235).Enligt medborgarskapslagen förvärvas svenskt medborgarskapgenom födelse, legitimation, naturalisation eller anmälan.Föreskrifter om naturalisation finns i 6§medborgarskapslagen. Enligt första stycket i lagrummet kan enutlänning på ansökan upptas till svensk medborgare om han/honfyllt , -- eller i fråga om medborgare i annatnordiskt land -- har hemvist här i riket samt förten hederlig vandel. Avvikelse från dessa villkor kan enligtlagrummets andra stycke ske om det skulle medföra gagn förriket, om sökanden förut varit svensk medborgare, om sökanden ärgift med en svensk medborgare eller om det annars med hänsyntill sökandens förhållanden finns särskilda skäl att beviljasvenskt medborgarskap.De gällande riktlinjerna för dispens innebär bl.a. att i frågaom utomnordisk medborgare som är gift med svensk medborgaresänks hemvisttiden till och tiden för äktenskapetsbestånd till . Sammanboende under äktenskapsliknandeformer jämställs med äktenskap. Dispens av andra särskildaskäl kan ges för den som erhåller s.k. villkorat medborgarskapoch kan meddelas hemvist. Statslösa och politiskaflyktingar kan upptas till svenska medborgare efter fyra årshemvist i . Utöver de nämnda dispensgrunderna kan det ienstaka fall finnas skäl att med hänsyn till humanitära, socialaeller personliga förhållanden medge vissa lättnader beträffandehemvistkravet.I motion 1989/90:Sf615 yrkande 18 begär m.fl.ett tillkännagivande om att alla invandrare bör kunna ansöka omsvenskt medborgarskap efter tre år.Riksdagen har tidigare avstyrkt motioner om en sänkning av detlagstadgade hemvistkravet för förvärv av svenskt medborgarskap.Senast skedde detta vid föregående på förslag avutskottet i betänkande 1989/90:SfU2. Utskottet redogjorde därvidför de skäl som legat till grund för en sänkning av kravet påhemvisttid från till enligt beslut av 1975/76 årsriksmöte (prop. 1975/76:136, InU44, rskr. Bl.a. hade enförändring motiverats av att dispens lämnades i sådanutsträckning att lagtexten kommit att i allt mindre grad ge enrättvisande bild av gällande förutsättningar för förvärv avsvenskt medborgarskap och att kravet på hemvisttidens längd inteborde sättas högre än vad som erfarenhetsmässigt behövs för attutlänningar i allmänhet skall hinna inlemmas i det svenskasamhället. Utskottet fann vid fjolårets behandling med beaktandejämväl av möjligheterna att erhålla dispens från hemvistkravetatt inte borde bifalla det då förevarandemotionsyrkandet om en sänkning av hemvistkravet till tre år.Utskottet anser att bör vidhålla sitt tidigareställningstagande och avstyrker bifall till motion Sf615 yrkande18.Krav på kunskaper i svenska språket vid förvärv av svensktmedborgarskapDe i 6§ medborgarskapslagen uppställda villkoren förmedborgarskap genom naturalisation innehåller inte något krav påkunskaper i svenska språket.I motion 1989/90:Sf622 begär etttillkännagivande om att det som en huvudregel bör kunna ställaskrav på att svenska medborgare skall kunna hjälpligt förstå ochkunna göra sig förstådda på svenska språket. Om särskilda skälföreligger, t.ex. avseende äldre invandrare som har tagits hitav sina barn eller barnbarn, bör dispens kunna meddelas.Riksdagen har under en följd av år och senast på förslag avutskottet i betänkande 1989/90:SfU2 avslagit en motsvarandemotion. Utskottet har därvid framhållit att det ärutomordentligt viktigt för den enskilde invandraren att hakunskaper i svenska språket och att man på allt sätt börunderlätta för invandrarna att få sådana kunskaper. Utskottethar också framhållit att barn som invandrar hit ofta snabbt lärsig svenska, medan föräldrarna, och då särskilt de hemarbetandekvinnorna, kanske aldrig gör det. Personer som invandrar vid högålder kan kanske ha stor svårighet att lära sig svenska. Motdenna bakgrund var det enligt utskottets mening varken rimligteller möjligt att ställa krav på kunskaper i svenska språket somen förutsättning för rätt till svenskt medborgarskap.Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareuppfattning och avstyrker bifall till motion Sf622.Dubbelt medborgarskapEn viktig princip i medborgarskapslagstiftningen är att --bortsett från barns förvärv av medborgarskap -- söka förhindrauppkomsten av dubbelt medborgarskap. Sålunda krävs enligt 6§medborgarskapslagen att en utlänning för att förvärva svensktmedborgarskap måste kunna visa att han förlorar sitt utländskamedborgarskap vid förvärvet av det svenska. Om det utländskamedborgarskapet inte förloras automatiskt vid förvärv av detsvenska utan utlänningen måste ansöka om befrielse frånmedborgarskapet, kan det i samband med naturalisationsbeslutföreskrivas som villkor för att svenskt medborgarskap skallkunna förvärvas att utlänningen visar att hanförlorar det utländska medborgarskapet.Svensk medborgare som förvärvar utländskt medborgarskap efteransökan eller uttryckligt samtycke eller den som förvärvarutländskt medborgarskap genom att inträda i allmän tjänst iannan stat förlorar enligt 7§ medborgarskapslagen sitt svenskamedborgarskap. Även deras ogifta barn förlorar då iallmänhet sitt svenska medborgarskap.Sverige har liksom nio andra europeiska länder anslutit sigtill Europarådskonvention om begränsning av fall avflerfaldigt medborgarskap och om militära förpliktelser i fallav flerfaldigt medborgarskap. I denna föreskrivs bl.a. att envuxen person som är medborgare i en av konventionsstaterna ochsom av fri vilja förvärvar medborgarskap i en annan sådan statgenom naturalisation, anmälan eller åtagande skall förlora sitttidigare medborgarskap. Genom begränsningen till medborgarskap inågon av de tio anslutna staterna har emellertid konventionen enbegränsad räckvidd.I motion 1989/90:Sf625 av begärs ett uttalandefrån om att svenskt medborgarskap skall kunna beviljasinvandrare som ansökt om befrielse från sitt tidigaremedborgarskap men inom rimlig tid inte fått svar.Enligt vad utskottet erfarit tillämpas villkoren om befrielsefrån utländskt medborgarskap i praxis så att en sökande, somvisar att han gjort vad som skäligen kan begäras för att fåbefrielse från sitt utländska medborgarskap men inte fått svarinom , ändå kan beviljas svenskt medborgarskap. Någonåtgärd med anledning av motion Sf625 anser utskottet därför intepåkallad.Håkan begär i motion 1989/90:Sf637 en översyn av deregler som styr frågan om dubbelt medborgarskap. Motionsyrkandetär föranlett av att en naturaliserad svensk medborgare somåtervänder till sitt tidigare hemland och åter blir medborgare idetta skall ges möjlighet att behålla sitt svenskamedborgarskap.Frågan om dubbelt medborgarskap har utretts av den år 1985tillkallade medborgarskapskommittén, som avgivit ettdelbetänkande DsA 1986:6, Dubbelt medborgarskap, och sedermeraslutfört sitt arbete med en rapport . Kommitténkonstaterar i betänkandet att även om målet medEuroparådskonventionen var att väsentligen reducera antalet fallav dubbelt medborgarskap har utvecklingen i inneburit ettständigt ökande antal personer med dubbelt medborgarskap.Kommittén konstaterar också att om inte påtagliga nackdelar meddubbla medborgarskap kan visas föreligga bör det intresse mångainvandrare har av att kunna behålla sitt ursprungligamedborgarskap vid förvärv av svenskt få väga över. Innanställning tas i frågan måste emellertid dels frågan om dubblamedborgarskap har någon betydelse ur säkerhetssynpunkt, delsfrågan om den som har flera medborgarskap skall få utövapolitiska rättigheter i mer än ett land diskuteras. I detförstnämnda hänseendet uttalar kommittén som sin uppfattning attdet förhållandet att en person känner lojalitet mot flera länderkan vara en komplikation, men att det inte är visat attinnehavet av dubbla medborgarskap i och för sig skulle ha enavgörande betydelse därvidlag. Vad gäller frågan om politiskarättigheter anvisar kommittén vägen att med konventioner ochöverenskommelser med andra länder nå ömsesidiga lösningar.Kommittén föreslår också att inställning tillEuroparådskonventionen analyseras ytterligare och attytterligare underlag tas fram för bedömning av möjligheten attanta ett andra medborgarskap efter lång tids bosättning.Medborgarskapskommitténs betänkande, som remissbehandlats,bereds inom , och utskottetfinner mot denna bakgrund att någon ytterligare utredning ifråga om dubbelt medborgarskap inte är påkallad. Utskottetavstyrker bifall till motion Sf637.Svenskt medborgarskap som förvärvats med falsk identitetI de grundlagsskyddade fri- och rättigheterna ingår att ingenmedborgare som är eller har varit bosatt i riket får berövassitt medborgarskap i annat fall än då han , efteruttryckligt samtycke eller genom att inträda i allmän tjänst,blir medborgare i annan stat. Utan hinder härav får dockföreskrivas att barn i fråga om sitt medborgarskapskall följa föräldrarna eller en av dem. Vidare får föreskrivasatt, i enlighet med överenskommelse med annan stat, den somsedan födelsen är medborgare även i den staten och är varaktigtbosatt där förlorar sitt svenska medborgarskap vid åldereller . Medborgarskapslagens regler överensstämmer meddetta stadgande i regeringsformens 2 kap. 7§. I nämnda lagrumstadgas även att ingen medborgare får landsförvisas ellerhindras resa in i riket.I motion 1989/90:Sf639 av begärs en utredning avfrågan om möjligheterna att upphäva ett beslut om svensktmedborgarskap när detta erhållits med hjälp av falsk identitet.Motionären hänvisar till att det inom den internationellaterrorismen och organiserade brottsligheten är vanligt att mananvänder sig av olika identiteter och att det i flerabrottsutredningar upptäckts att den åtalade varit bosatt iSverige under en falsk identitet. Mot bakgrund häravifrågasätter motionären om man inte bör införa en möjlighet attåterkalla naturalisationsbeslut men framhåller att en sådanåtgärd självfallet måste vara förbunden med starkarättssäkerhetsgarantier. Motionären påpekar också att någothinder i internationella konventioner mot en sådan ändring avlagstiftningen inte finns. Han pekar på art. 8 i FNs konventionfrån 1961 om begränsning av statslöshet, enligt vilken det finnsmöjlighet att utan hinder av statslöshet beröva en person dennesmedborgarskap, när detta erhållits genom osanna uppgifter ellerbedrägligt förfarande.I enlighet med beslut med anledning av proposition1988/89:86 om ny utlänningslag m.m. har i utlänningsförordningen(1989:57) föreskrivits att resedokument och främlingspass, närde utfärdas, får förses med en anteckning om att innehavarensidentitet inte är styrkt. I sådana fall beviljas i praxis inteheller en ansökan om svenskt medborgarskap.Även om de problem som påtalats i motionen till en del kommeratt lösas genom att svenskt medborgarskap inte beviljas den sominte styrkt sin identitet, kvarstår dock problemen i de fall däridentiteten styrkts genom uppgifter som senare visar sig falska.Någon möjlighet att återkalla medborgarskapsbeslutet torde intefinnas i dessa fall. har i en dom den 21 april1989 vid prövning av frågan om utvisning av den tilltalade i ettbrottmål anfört att de oriktiga uppgifter som den tilltaladelämnat om sin identitet inte innebar att invandrarverketförväxlat honom med någon annan person. Det var inte hellerutrett i målet att hans ansökan om svenskt medborgarskap skulleha avslagits om han lämnat riktiga uppgifter om sin identitet.Beslutet om svenskt medborgarskap kunde därför enligt hovrätteninte anses vara en nullitet, och den tilltalade kundeföljaktligen inte utvisas ur riket.Terroristlagstiftningskommittén har i betänkandet (SOU1989:104) Terroristlagstiftningen diskuterat den nu aktuellafrågan. Kommittén konstaterar att gällande folkrättsliga reglerinte torde utgöra något hinder mot att man inför en möjlighetatt under vissa förhållanden återkalla ett naturalisationsbeslutsom meddelats under oriktiga förutsättningar. Problemen medförvärv av medborgarskap på grund av falsk identitet reserenligt kommittén en rad delfrågor av principiell och praktiskart. Spörsmålet har, anför kommittén, en räckvidd långt över deträttsområde som kommittén har att behandla. Det har betydelseinte bara för skyddet mot terrorism utan också för skyddet avrikets säkerhet liksom naturligtvis för intresset att motverkaatt utlänningslagstiftningen kringgås. Kommittén anser sigdärför inte böra anlägga några synpunkter på hur problemet skalllösas men anser att detta bör tas upp till behandling i lämpligtsammanhang. Problemet är, anför kommittén avslutningsvis, frånbåde principiella och praktiska synpunkter av sådan vikt att manförutsättningslöst bör pröva även frågan om ändring igrundlagen, om en sådan skulle visa sig nödvändig för att enlämplig lösning skall nås.Utskottet har full förståelse för vad kommittén anfört i dennafråga beträffande skyddet för samhället. Liksom motionären villutskottet framhålla vikten av rättssäkerhet för denenskilde och bl.a. erinra om att barn tillnaturaliserade svenska medborgare förvärvat sitt svenskamedborgarskap som en följd av vårdnadshavarens förvärv avmedborgarskap. Utskottet förordar att en helt förutsättningslösutredning görs i lämpligt sammanhang av vilka möjligheter detkan finnas att genom lagändringar komma till rätta med deproblem som påtalats i motionen och avterroristlagstiftningskommittén. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna med anledning av motion Sf639.Högtidlighet vid erhållande av svenskt medborgarskapNär någon efter ansökan om naturalisation blir svenskmedborgare utfärdar invandrarverket ett skriftligt bevis om det.Två motioner tar upp frågan om särskilda högtidligheter fördem som blir svenska medborgare. begär i motion1989/90:Sf621 att varje länsstyrelse skall få i uppdrag attarrangera en välkomstceremoni för nya medborgare , medan i i motion1989/90:Sf613 begär ett tillkännagivande om att man ute ikommunerna borde samla dem somerhållit medborgarskap till någon form av högtidlighet. Dettabör enligt motionären ske under för kommunerna frivilligaformer.Även denna fråga har tidigare behandlats av , senasti utskottets av godkända betänkande 1989/90:SfU2.Utskottet fann då inte anledning frångå sin tidigare uppfattningatt -- med hänsyn till det stora antalet utländska medborgaresom beviljas svenskt medborgarskap -- skälen mot att åter införaen ceremoni vid förvärv av svenskt medborgarskap var avsevärtstarkare än skälen för ett sådant förslag. Utskottet erinradedock ånyo om att kommunerna har möjlighet att, om de så finnerlämpligt, anordna en högtidlighet för sådana kommuninvånare sombeviljats svenskt medborgarskap. Utskottet såg emellertid gärnaatt invandrarverket ger bevisen om svenskt medborgarskap enutformning som mer än markerar dokumentets storabetydelse för den enskilde.Utskottet finner fortfarande inte anledning att föreslå enstatligt arrangerad ceremoni vid förvärv av svensktmedborgarskap. I motion Sf613 har föreslagits att kommunernaskall anordna en ceremoni, men att det skall ske på frivilligväg. Utskottet vill med anledning härav ånyo framhålla att detstår kommunerna fritt att anordna en sådan ceremoni. erfarit sker detta redan i vissa kommuner. Utskottethar också erfarit att statens invandrarverk för närvarandearbetar med att utforma ett bevis om svenskt medborgarskap ienlighet med de önskemål utskottet uttryckte vid föregåenderiksmöte.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf613 och Sf621. beträffande kvalifikationstid för att bli svenskmedborgare att avslår motion 1989/90:Sf615 yrkande18,res. 1 (mp)2. beträffande krav på kunskaper i svenska språket attriksdagen avslår motion 1989/90:Sf622,res. 2 (m, fp)3. beträffande svenskt medborgarskap när befrielse fråntidigare medborgarskap ej erhållits att avslårmotion 1989/90:Sf625,4. beträffande dubbelt medborgarskap vid återvandringatt avslår motion 1989/90:Sf637,5. beträffande falsk identitet vid förvärv av svensktmedborgarskap att med bifall till motion1989/90:Sf639 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. beträffande en högtidlighet för nyblivna svenskamedborgareatt avslår motionerna 1989/90:Sf613 och1989/90:Sf621.res. 3 (m)den 23 oktober 1990På socialförsäkringsutskottets vägnarDoris HåvikNärvarande: (), (), UllaJohansson (s), (), (), LenaÖhrsvik (s), (), (),(), (), (),(), Margó (), (),(), () och (). Kvalifikationstid för att bli svensk medborgare (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "har vid" och slutar med "motion Sf615." bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det är viktigt att en utlänning som varitbosatt i skall ha samma rättigheter ochskydd som en svensk medborgare. En utlänning bör därför kunnaansöka om och erhålla svenskt medborgarskap efter tre årsbosättning i landet. Detta bör med bifall till motionSf615 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande kvalifikationstid för att bli svenskmedborgare att med anledning av motion1989/90:Sf615 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Krav på kunskaper i svenska språket (mom. 2)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "har under" och på s. 4 slutar med "motion Sf622. "bort ha följande lydelse:Utskottet anser att krav på vissa kunskaper i svenska språketbör ställas på dem som söker svenskt medborgarskap. Den sökandeskall hjälpligt kunna förstå och göra sig förstådd på svenska.Undantag från detta krav skall dock kunna göras om särskildaskäl föreligger, t.ex. när det gäller äldre invandrare somtagits till av sina barn eller barnbarn. Vad sålundaanförts bör med bifall till motion Sf622 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande krav på kunskaper i svenska språket attriksdagen med bifall till motion 1989/90:Sf622 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. En högtidlighet för nyblivna svenska medborgare (mom. 6), och (alla m)anser:dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Även denna" och slutar med "motionerna Sf613 och Sf621. "bort ha följande lydelse:I motion Sf613 har föreslagits att kommunerna skall anordna enceremoni, men att det skall ske på frivillig väg. Utskottet villframhålla att det står kommunerna fritt att anordna en sådanceremoni och såvitt utskottet erfarit sker detta redan i vissakommuner.I likhet med vad som framhållits i motion Sf621 anseremellertid utskottet att det bör vara en statlig angelägenhetatt anordna en högtidlighet för nyblivna svenska medborgare.Staten kan t.ex. genom sina länsstyrelser arrangera enceremoniell högtidlighet på nationaldagen den 6 juniför att då officiellt välkomna nyblivna svenska medborgare tillgemenskapen i den svenska nationen. Vad utskottet anfört medanledning av motion Sf621 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande en högtidlighet för nyblivna svenskamedborgare att med bifall till motion1989/90:Sf621 och med avslag på motion 1989/90:Sf613 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeDubbelt medborgarskap vid återvandringSigge Godin och (båda fp) anför:Som framhållits i motion Sf637 kan problem uppstå när ennaturaliserad svensk medborgare återvänder till sitt fornahemland för att under nya politiska förhållanden göra en insatst.ex. för att bygga upp en administration efter en gammaldiktaturregim. Vederbörande kan då mista sitt svenskamedborgarskap som hans maka och barn som under dennatid stannar kvar i behåller sina svenska medborgarskap.Frågan om dubbla medborgarskap vid såväl förvärv som förlustav svenskt medborgarskap har som framgår ovan utretts avmedborgarskapskommittén, och kommitténs betänkande bereds förnärvarande inom . Kommittén har bl.a.föreslagit att fortsatta inställning tillEuroparådskonventionen analyseras ytterligare. Med hänsyn tillatt ifrågavarande bestämmelser om förlust av svensktmedborgarskap har ett samband med förpliktelser enligtEuroparådskonventionen har vi inget yrkande om enny utredning. Vi förutsätter emellertid att den speciellasituation som motionären pekat på uppmärksammas i det fortsattaberedningsarbetet inom .