bet · GE01SfU7 · 1990-12-05 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1990/91:51 med redogörelseför en överenskommelse som träffats med sjukvårdshuvudmännen omvissa ersättningar från sjukförsäkringen m.m. för år l991.Överenskommelsen bygger vidare på det system med schabloniseradeersättningar till sjukvårdshuvudmännen som infördes fr.o.m. årl985, det s.k. Dagmarsystemet. Till skillnad från tidigare århar parterna dock inte kunnat enas om storleken på den generellahöjningen av den allmänna sjukvårdsersättningen.I betänkandet behandlas också åtta motioner som väckts medanledning av propositionen och ett fyrtiotal motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden under l989/90 som tarupp olika frågor om ersättning för sjukvård,handikapphjälpmedel, sjukresor m.m. Tre av motionerna harremissbehandlats. De avser dels vissa frågor om pensionärernassjukhusvårdsavgifter, dels vissa frågor med anknytning tillläkares etableringsrätt.I propositionen anges att ersättning till sjukvårdshuvudmännenskall utges dels som en allmän sjukvårdsersättning med högst14772,5 milj.kr., dels som särskilda ersättningar som beräknasuppgå till sammanlagt 443 milj.kr. Dessutom skall ersättninglämnas till med 46,5 milj.kr. I denallmänna sjukvårdsersättningen ingår även ersättning föravinstitutionalisering, förebyggande åtgärder och hjälpmedeltill handikappade.Parterna har enats om att som särskild ersättning för år 1991skall 400 milj.kr. kunna utges för att öka resurserna förrehabiliterings- och behandlingsinsatser hossjukvårdshuvudmännen så att väntetiderna i den medicinskarehabiliteringen skall kunna minskas. Som särskild ersättningutges även bl.a. 10 milj.kr. för ökad tillgänglighet ochkapacitet i hälso- och sjukvården och 21 milj.kr. Enligt en särskild överenskommelseutges dessutom ett särskilt statsbidrag till den psykiatriskavården l982--l991. Statsbidraget för år l991 utgesmed l86 milj. kr.Parterna har också enats om att systemet med patientavgifterinom den öppna hälso- och sjukvården avregleras fr.o.m. den 1januari 1991. Härigenom ges sjukvårdshuvudmännen möjligheter attgenom anpassning av avgiftsnivåerna uppnå ett effektivareutnyttjande av vårdresurserna. gäller att enperson endast behöver betala försammanlagt 15 vårdbesök eller inköp av prisnedsatta läkemedel,s.k. I propositionen föreslås attkostnadsbefrielse skall inträda när en person har inköptprisnedsatta läkemedel för eller erlagt patientavgifter medsammanlagt . Sjukvårdshuvudmannen får dockbestämma ett lägre belopp.Utskottet tillstyrker förslaget till ändring avhögkostnadsskyddet och föreslår att läggerpropositionen i övrigt till handlingarna. Utskottet avstyrkerbifall till samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 37 reservationer och fem särskildayttranden. I proposition 1990/91:51 om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. har regeringen ()föreslagit att anta de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m.2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring.Vidare har beretts tillfälle att ta del av vad somi propositionen anförts om ersättningarna från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen och därmed sammanhängande frågor.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen1990/91:Sf1 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om läkarförsörjningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjukvårdens organisation,4. att som sin mening ger regeringen till känna atttill sjukvårdshuvudmännen bör anvisas ett i förhållande tillregeringens förslag förhöjt anslag för sjukvårdsersättning för1991 om . i enlighet med vad i motionenanförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av en särskild hälso- ochsjukvårdsavgift på alkohol och tobak,6. att med avslag på prop. 1990/91:51 såvitt avserlag om ändring i lagen om begränsning av läkemedelskostnaderm.m. beslutar att högkostnadsskyddet skall uppgå till 1000kr.,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett statligt huvudansvar förhandikapphjälpmedlen.1990/91:Sf2 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en uppräkning av den allmännasjukvårdsersättningen så att den täcker de förväntadelöneökningarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om indexreglering av avgifterna inomsjukvården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett bibehållande av ett högkostnadsskydddär taket är satt till ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat inflytande förhandikapporganisationerna i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att staten ensam ska vara huvudman förHandikappinstitutet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om specialdestinerat bidrag till detförebyggande arbetet inom sjukvården,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en omprövning av stödområdsindelningenavseende läkares och sjukgymnasters fria anslutning tillsjukförsäkringen i kommunerna ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överföring av det ekonomiska bidraget förpraktiktjänstgöring för kiropraktorer till landstinget.1990/91:Sf3 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atthögkostnadsskyddet för erlagda patientavgifter höjs till 1000kr. för en tolvmånadersperiod.1990/91:Sf4 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attDagmarsystemet skall avskaffas,2. att med avslag på propositionen i vad avserresurser för rehabiliterings- och behandlingsinsatser som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omformerna för stödet till rehabilitering,3. att hos regeringen begär förslag om förbättradtaxa för privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster,4. att hos regeringen begär förslag till en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad i motionenanförts,5. att som sin mening ger regeringen till känna att-- i avvaktan på den av oss föreslagna sjukvårdsförsäkringen --en vårdgaranti införs i enlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna attetableringskontrollen för läkare, tandläkare och sjukgymnasterskall avskaffas,7. att som sin mening ger regeringen till känna attprivatpraktiserande legitimerade psykoterapeuter och psykologerskall ersättas inom sjukförsäkringssystemets ram i enlighet medvad i motionen anförts.1990/91:Sf5 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medel till Vidarklinikens verksamhet frånden allmänna sjukvårdsersättningen.1990/91:Sf6 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskaffandet av etableringsbegränsningarnaför läkare och sjukgymnaster,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten till husläkare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjukvårdens resurser ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tekniska hjälpmedel åt handikappade,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre information mellan sjukförsäkringoch sjukvård.1990/91:Sf7 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attmöjligheten att göra högkostnadsskyddet mera heltäckande börprövas ytterligare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande möjlighet för landstingen attkomplettera högkostnadsskyddet med ett högsta belopp även permånad.1990/91:Sf8 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en femprocentig hälso- ochsjukvårdsavgift på alkohol och tobak.Yrkande 1 i motion 1990/91:Sf1 av m.fl. haröverlämnats till socialutskottet, och yrkande 2 i motion1990/91:Sf3 av m.fl. har överlämnats tillfinansutskottet.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /901989/90:Sf205 av och (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att användandet av magnetkamera börinföras i läkarvårdstaxans förteckning över åtgärder som ersättsav den allmänna försäkringen.1989/90:Sf213 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om att lösa ersättningsfrågan förbehandling utförd av legitimerad psykoterapeut via det allmännaförsäkringssystemet.1989/90:Sf226 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att patient som efter läkarremiss erhållitbehandling hos legitimerad psykoterapeut skall varaersättningsberättigad via det allmänna försäkringssystemet.1989/90:Sf228 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att får i uppdrag attse över reglerna för rapportering från sjukhus tillförsäkringskassa så att avgiften blir mer rättvis.1989/90:Sf230 av och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning i syfteatt införa en glasögonförsäkring i likhet med principerna förtandvårdsförsäkringen.1989/90:Sf247 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att legitimeradedietister bör få rätt att utföra sitt arbete inom den allmännaförsäkringens ram.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So424.1989/90:Sf248 av förste vice talman m.fl.(m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringenföljer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t.ex.kristen inriktning.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So608.1989/90:Sf249 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag om en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad i motionenanförts.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So425.1989/90:Sf250 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hjälpmedelsförsörjningen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So227.1989/90:Sf259 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attfinansiering och produktion av sjukvård skall skiljas åt,2. att hos regeringen begär förslag om en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad i motionenanförts,3. att hos regeringen begär förslag som innebär ettskyndsamt avskaffande av Dagmarsystemet till förmån för ettsystem för ersättningar från sjukförsäkringen med generellt frietableringsrätt för privatpraktiserande läkare och sjukgymnasteroch fri anslutningsrätt för fritidspraktiker,8. att hos regeringen begär förslag omhjälpmedelsgaranti för handikappade i enlighet med vad imotionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning om hjälpmedelsförsörjningensinlemmande i sjukförsäkringen.1989/90:Sf271 av förste vice talman ochGullan () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till ersättning genom förutredning och behandling utförd av legitimerad psykolog och avlegitimerad psykoterapeut.1989/90:Sf276 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad som imotionen anförts,2. att hos regeringen begär skyndsamt förslag sominnebär att Dagmarsystemet avskaffas till förmån för ett systemför ersättningar från sjukförsäkringen med generellt frietableringsrätt för privatpraktiserande läkare och sjukgymnasteroch för anslutningsrätt för fritidspraktiker,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en generell taxehöjning föryrkespraktiker inkl. privatpraktiserande sjukgymnaster,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en sådan differentiering avläkartaxan att den stimulerar etablering i glesbygd,8. att hos regeringen begär förslag som syftar tillatt legitimerade psykologer och psykoterapeuter får rätt attansluta sig till den allmänna sjukförsäkringen,9. att som sin mening ger regeringen till känna attde allmänna försäkringskassorna bör ges en samordnande roll iallt rehabiliteringsarbete.1989/90:Sf278 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det s.k.Dagmarsystemet skall avskaffas.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fi304.1989/90:Sf291 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av klarläggande av vem som harbetalningsansvaret för differensen när avgiftsnedsättningbeviljas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett återinförande av friår i sjukvårdenför pensionärer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande översyn av de regler som styravgiftsnedsättning för sjukhusvård för pensionärer.1989/90:Sf301 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attspecialistvårdstaxan bör anpassas så att privatpraktiserandeläkare kan ge patienterna ekonomisk möjlighet att tillgodogörasig behandling i ortopedisk medicin,2. att som sin mening ger regeringen till känna attsjukgymnaster med examen i ortopedisk medicin bör få ta ut enhögre taxa för tidskrävande ortopedmedicinska undersökningar ochbehandlingar.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So467.1989/90:Sf302 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppräkning av taxorna förprivatpraktiserande sjukgymnaster,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt remisstvånget för sjukgymnastisk behandling inom ramen förden allmänna sjukförsäkringen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjukgymnasters möjlighet att öppna egenpraktik,Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So260.1989/90:Sf312 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samordning mellan sjukförsäkring ochsjukvård.1989/90:Sf315 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inlemmande av psykologisk utredning ochbehandling i det allmänna försäkringssystemet.1989/90:Sf320 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om sjukreseersättningen att gällainom de nordiska länderna.1989/90:Sf323 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att undanröja hinder så att privatainitiativ inom hälso- och sjukvården kan tas till vara.1989/90:Sf329 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändrade bestämmelser förförsäkringsanslutna privatpraktiserande läkare.1989/90:Sf330 av m.fl. (mp, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att patient som efter läkarremiss erhållitbehandling hos legitimerad psykoterapeut skall varaersättningsberättigad via det allmänna försäkringssystemet.1989/90:Sf346 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överföring av medel från sjukförsäkringentill sjukvården.1989/90:Sf347 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till hur annan behandlingän psykoterapi av legitimerade psykologer utanför den offentligavården skall berättiga till ersättning från försäkringskassan.1989/90:Sf358 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att försäkringskassorna i enförsöksverksamhet medges rätt att köpa vård frånsjukvårdshuvudmännen.1989/90:Sf364 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de till Dagmar-systemet knutnaetableringsrestriktionerna bör avvecklas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående ersättningarna tillprivatpraktiserande sjukgymnaster.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So531.1989/90:Sf365 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett återinförande av friåret i sjukvårdenför pensionärer.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So314.1989/90:Sf375 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ersättning frånförsäkringskassan för psykoterapeutisk behandling.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ub573. InledningEnligt hälso- och sjukvårdslagen har landstingen och delandstingsfria kommunerna planeringsansvar för all hälso- ochsjukvård och även ett ansvar för folkhälsan. Att drivalandstingens och de landstingsfria kommunernas hälso- ochsjukvård kostar ungefär 100 miljarder kronor.Verksamheten finansieras till med landstingsskatt.Sjukvårdshuvudmännen erhåller ersättning från den allmännasjukförsäkringen, vilken utgjorde sammanlagt 14786milj.kr. (varifrån avräknades ersättning som utbetalats tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster).Sjukvårdshuvudmännen erhåller även vissa andra ersättningar frånstat och kommun. De uppbär patientavgifter och har inkomsterfrån försäljning och lämnade tjänster m.m.Sjukvårdsersättning från den allmänna sjukförsäkringen utgesenligt 2 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) i formav ersättning för bl.a. öppen hälso- och sjukvård, tandvård ochsjukhusvård. Vidare utges viss ersättning försjukvårdshuvudmännens kostnader för sjuktransporter ochhandikapphjälpmedel samt ersättning för avinstitutionaliseringoch förebyggande hälsovård. Ersättningarna utges enligt grundersom regeringen fastställer.De nuvarande principerna för ersättning från den allmännaförsäkringen infördes (prop. 1983/84:190, SfU31, rskr. Till grund för beslutet låg en överenskommelsemellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen omfinansieringsfrågor inom hälso- och sjukvården för åren 1985 och1986. Nya överenskommelser har därefter träffats för år l987(prop. l985/86:l67, SfU 1986/87:l, rskr. 9), för åren l988 ochl989 (prop. l987/88:63, SfU 13, rskr. ll0) och för (skr.1988/89:153, 1989/90:SfU5, rskr. 43).Genom det nya ersättningssystemet omvandlades de tidigareprestationsrelaterade ersättningarna från sjukförsäkringen försjukvård, preventivmedelsrådgivning m.m. i öppen vård liksom dettidigare allmänna statsbidraget till psykiatrisk vård till ensamlad ersättning till sjukvårdshuvudmännen, en allmänsjukvårdsersättning. Denna ersättning beräknades för åren l985och l986 till ett enhetligt belopp per invånare och år, dock medsärskilda övergångsregler avseende fördelningen mellan de olikasjukvårdshuvudmännen. fördelas den allmännasjukvårdsersättningen efter en behovsbaserad modell. Modelleninnebär att sjukvårdsområdena indelas i tre behovsklasser medhänsyn till dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensionering samtandel ensamboende äldre. Behovsklasserna relateras till varandraså att klass 3 och 2 har ett resursbehov beräknat per invånaremotsvarande 100 resp. . under klass 1. Den omfördelningmellan sjukvårdshuvudmännen som övergången till ettbehovsrelaterat system föranlett har skett stegvis underperioden --1990.Den allmänna sjukvårdsersättningen utges för år l990 medtillhopa 12778 milj.kr. I ersättningsbeloppet ingårersättningar till privatpraktiserande läkare och sjukgymnastersom är anslutna till sjukförsäkringen.Vid sidan om den allmänna sjukvårdsersättningen utgersjukförsäkringen särskilda ersättningsbelopp -- likaledesberäknade per invånare och år -- till sjukvårdshuvudmännen. Desärskilda ersättningarna för år l990 utgörs av ersättning föravinstitutionalisering inom hälso- och sjukvården med ,ersättning för att utveckla förebyggande åtgärder inom hälso-och sjukvården med . samt ersättning för tillhandahållandeav hjälpmedel för handikappade med , varav 4:30 kr.tillförs en särskild fond för verksamhet.Vidare har särskilda ersättningar utgått med 50 milj.kr. för attöka tillgängligheten och kapaciteten i vården, 19 milj.kr. föratt öka tillgången till psykoterapeutisk behandling och 2milj.kr. för att tilldelas de sjukvårdshuvudmän som åtagit sigatt svara för ett nationellt produktkontrollregister.De sammanlagda ersättningarna uppgår för år 1990 till 14786milj.kr.Utöver dessa ersättningsbelopp tillkommer enligt en separatöverenskommelse, som gäller åren 1982--1991 och som tidigaregodkänts av , ett särskilt statsbidrag till denpsykiatriska vården. l990 uppgår detta statsbidrag till176 milj. kr.Sjukvårdshuvudmännen har rätt att ta ut patientavgifter föröppen hälso- och sjukvård enligt vad regeringen föreskrivit isärskild förordning.Till ersättningssystemet finns även regler förprivatpraktiserande läkares och sjukgymnasters anslutning tillsjukförsäkringen. Anslutningsreglerna innebär enligt huvudregelnatt privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster kan anslutastill försäkringen endast efter tillstyrkan av sjukvårdshuvudman.Nyetablering av praktik får emellertid ske utan tillstyrkan avsjukvårdshuvudmannen i vissa delar av landet.Sjukvårdshuvudmannens samtycke krävs inte heller för den somövertar en befintlig praktik från en läkare som är ansluten tillförsäkringen, om avgående och tillträdande läkare är verksammainom samma specialitet. Offentliganställda läkare med s.k.fritidspraktik kan inte ansluta sig till försäkringen.Försäkringsersättningen till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster utbetalas liksom tidigare av försäkringskassorna.Ersättningsbeloppens och patientavgifternas storlek regleras iläkarvårdstaxan (1974:699) och i förordningen (1976:1018) medtaxa för sjukvårdande behandling m.m. Som ovan nämnts ingårförsäkringsersättningen i den allmänna sjukvårdsersättningen.Utbetalda ersättningar för privatvård avräknasdärför från nästa års allmänna sjukvårdsersättningar tillsjukvårdshuvudmännen.PropositionenI propositionen redovisas att regeringen ochsjukvårdshuvudmännen för har träffat överenskommelse omolika frågor och även kommit överens om storleken på desärskilda ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen. Tillskillnad har de dock inte kunnat enas omstorleken på den generella höjningen av den allmännasjukvårdsersättningen för år 1991.Som utgångspunkt för överenskommelsen har parterna gemensamtpreciserat inriktningen på det utvecklings- ochförändringsarbete som skall intensifieras . För attkontinuerligt kunna utvärdera detta arbete skall bl.a. metoderutvecklas för att mäta vårdens kvalitet. Allmänt godtagbarakriterier för att sätta upp patienter på väntelista samtindikationer vid vissa sjukdomsdiagnoser för intagning förbehandling eller operation skall utarbetas. Det arbete somstartade för att förbättra tillgänglighet ochkapacitet inom hälso- och sjukvården skall fortsätta under år1991 och som stöd skall en särskild ersättning lämnas med högst10 milj.kr. Parterna skall också gemensamt utredaförutsättningarna för att ge sjukvårdshuvudmännen det direktakostnadsansvaret för läkemedel inom den öppna hälso- ochsjukvården.Parterna har enats om att systemet med patientavgifter inomden öppna hälso- och sjukvården bör avregleras fr.o.m. den 1januari 1991. Härigenom ges sjukvårdshuvudmännen möjligheter attgenom anpassning av avgiftsnivåerna uppnå ett effektivareutnyttjande av vårdresurserna. En sådan förändring förutsätterändringar i det s.k. högkostnadsskyddet för öppenvård ochläkemedelsinköp.Vidare har parterna kommit överens om att de särskildaersättningarna för avinstitutionalisering, förebyggande åtgärdersamt tillhandahållande av hjälpmedel skallinordnas i den allmänna sjukvårdsersättningen. Avhjälpmedelsersättningen skall dock 42,5 milj.kr. tillföras ensärskild fond för verksamhet m.m. ytterligare 4 milj.kr. som avsätts tillproduktionsstöd.Parterna har också enats om att en ny särskild ersättning frånsjukförsäkringen på högst 400 milj.kr. skall införas för att ökaresurserna för rehabiliterings- och behandlingsinsatser hossjukvårdshuvudmännen så att väntetiderna i den medicinskarehabiliteringen skall kunna minskas.Enligt överenskommelsen skall särskild ersättning tillpsykoterapeutisk verksamhet utges med högst 21 milj.kr.