bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — beträffande ekonomisk politik och kapitalrörelseratt avslår yrkande 8 i motion 1989/90:U515 och yrkande 6i motion 1989/90:U522,res. 28 (c)res. 29 (v)res. 30 (mp)17. beträffande skattefrågoratt avslår yrkande 2 i motion 1989/90:U533,res. 31 (v, mp)18. beträffande miljöfrågoratt förklarar yrkande 6 i motion 1989/90:U503,ifrågavarande del av yrkande 7 i motion 1989/90:U515, ifrågavarandedel av yrkande 8 i motion 1989/90:U518, yrkande 5 i motion1989/90:U519, yrkande 3 i motion 1989/90:U522, yrkandena 1, 2, 4, 5,7 och 13 i motion 1989/90:U542 och yrkande 1 i motion 1989/90:U657besvarade med vad utskottet anfört,res. 32 (v)res. 33 (mp)19. beträffande jordbruk och livsmedelatt förklarar motion 1989/90:U504, yrkande 13 i motion1989/90:U518 och yrkande 8 i motion 1989/90:U542 besvarade med vadutskottet anfört samt att avslår yrkande 5 i motion1989/90:Fi207 och yrkande 11 i motion 1989/90:U522,res. 34 (c)res. 35 (v)res. 36 (mp)20. beträffande transport-och trafikfrågoratt förklarar motion 1989/90:U531 besvarad med vadutskottet anfört samt att avslår yrkandena 1 och 2 i motion1989/90:U520, yrkande 6 i motion 1989/90:U523 och yrkandena 9 och 10i motion 1989/90:U542,res. 37 (v, mp)21. beträffande kulturfrågoratt förklarar motion 1989/90:U509 och yrkande 12 i motion1989/90:U518 besvarade med vad utskottet anfört,res. 38 (c)22. beträffande massmediaatt avslår yrkande 5 i motion 1989/90:U522,res. 40 (mp)23. beträffande närings-och regionalpolitikatt avslår yrkandena 1 och 3 i motion 1989/90:U533,res. 41 (c)res. 42 (v, mp)24. beträffande sociala frågoratt förklarar yrkande 1 i motion 1989/90:U506,ifrågavarande del av yrkande 7 i motion 1989/90:U515 och yrkande 1 imotion 1989/90:U521 besvarade med vad utskottet anfört,res. 43 (v)res. 44 (mp)25. beträffande socialförsäkringaratt förklarar yrkandena 7 och 8 i motion 1989/90:U521besvarade med vad utskottet anfört samt att avslår yrkande7 i motion 1989/90:U522,res. 45 (v, mp)26. beträffande läkemedelatt avslår yrkande 6 i motion 1989/90:U521,res. 46 (v, mp)27. beträffande handikappfrågoratt förklarar motion 1989/90:U530 besvarad med vadutskottet anfört,28. beträffande alkoholfrågoratt förklarar motion 1989/90:U512, yrkande 4 i motion1989/90:U521, motion 1989/90:U541, yrkandena 1 och 2 i motion1989/90:U544, motion 1989/90:U546 och motion 1989/90:U549 besvarademed vad utskottet anfört,res. 47 (v, mp)29. beträffande intern organisationatt förklarar yrkande 9 i motion 1989/90:U518 och yrkande17 i motion 1989/90:U522 besvarade med vad utskottet anfört.res. 48 (mp)den 22 november 1990På utrikesutskottets vägnarStig AlemyrNärvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), Axel (), (), (), (),(), Per (), (), ArneMellqvist (s) och (). och den europeiska utvecklingen (motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 13 börjar "Parallellt med" och slutar med "inteföreligga." bort ha följande lydelse:En analys av det säkerhetspolitiska läget kan dock inte stannavid det öst--västliga förhållandet. Det nya politiskt-ekonomiskamaktförhållandet i världen måste analyseras. Viktiga frågor attbesvara i en sådan analys är: Varför har EG snabbt höjt takten iintegrationsprocessen? Vilken roll kommer konfliktenNord--Syd att spela ?Världsekonomin genomgår en mycket snabb internationalisering.Bakom denna utveckling döljer sig framför allt detransnationella bolagens alltmer växande makt övervärldsekonomin.De transnationella bolagen agerar övernationellt, ochsamtidigt håller tre geografiska maktcentra på att utvecklas:ett dollar-centrum kring /, ett yen-centrum kringJapan/NIC-länderna i och ett EGs ECU-centrum. Mellandessa olika imperialistiska krafter pågår en kamp om makt ochinflytande över råvaror och marknader.Flertalet av de personer som styr EG vill skapa ensuperstat -- ett förenta stater. Ett sådant EGskulle bli en kraft som med större tyngd än kan delta ikampen om marknader och råvaror.För att med större kraft kunna hävda sina intressen i världenfinns i EG också planer på en gemensam försvarspolitik ochgemensamma militära styrkor. Tanken är att integreraförsvarsalliansen i den västeuropeiska unionen (WEU) i EG. Detär sannolikt att det förr eller senare sker, eftersom EG redanhar bestämt sig för att forma en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik.De som betalar det högsta priset för den internationellaekonomiska ordningen är folkmassorna i Syd, i tredje världen.Arbetslöshet, misär, svält och skrämmande hög barnadödlighet ärverklighet för majoriteten av världens befolkning.EG-ländernas företag och organisationer deltar i plundringenav den tredje världens resurser. Många fattiga stater hardessutom stora lån tagna i olika . Skuldkrisens effektär att de fattiga staternas befolkningsmajoritet dras ned i alltdjupare misär.Den nuvarande internationella ekonomiska ordningen för ossallt närmare väpnade Nord-Syd--konflikter. Kuwaitkrisen har ivissa avseenden drag av en sådan konflikt.Världsekonomins internationalisering har dessutom medfört attvarje enskilt land också i det rika Nord har svårigheter attföra en självständig ekonomisk politik. EGs planer på engemensam centralbank med stora maktbefogenheter kommer för dessmedlemsstater att innebära att den tendensen förstärks.2. och den europeiska utvecklingen (motiveringen)Per () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 13 börjar med "Parallellt med" och på s. 14 slutar med"medlem av den europeiska gemenskapen" bort ha följande lydelse:När Berlin-muren föll öppnades alltsåen oerhörd, efterlängtad möjlighet -- att utan bindningar i detkalla krigets blockmotsättningar skapa ett gränslöstsamarbets-Europa där människor fritt kan resa inte bara mellanMalmö och Köpenamn och mellan och utan lika lättoch enkelt från till , från till ,från till . När muren föll öppnades möjlighetenför att äntligen skaka av sig alla gamla kolonialistiskasupermaktsambitioner, att ge upp strävan att behärska världenoch i stället ta fasta på det europeiska kulturarvetshumanistiska och civilisatoriska grundvalar.1992 skulle kunna bli året då en gång för alla gjordeupp med arvet efter , slutade upp att uppträda som defattigas utsugare och de svagas förtryckare och i stället tog påsig rollen som en världens "räddare i nöden", som fredsmäklareoch miljöskyddare, demokratiförstärkare och kulturspridare.Tyvärr har EGs utveckling blivit ett hinder för en sådanall-europeisk fredsutveckling. Om EG hade syftat till att bli endemokratisk och decentraliserad freds- och miljöorganisation förhela skulle man givetvis ha reagerat annorlunda på murensfall. Då skulle man ha sagt: Förutsättningarna har radikaltförändrats jämfört med EGs barndom. Låt oss samla alla Europasfolk, regioner och nationer till en förutsättningslös konferensom framtidens samarbetsstruktur!Alla vet att EG gjorde tvärtom. EG missade Europatåget. Eftermurens fall sa EG: Låt oss påskynda fullbordandet av vårtsupermaktsbygge, låt oss påskynda utvecklingen till enintegrerad union, via gemensam valuta, gemensam ekonomi,gemensam yttergräns, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik ochgemensam militärpolitik! Vid en debatt i EG-parlamentet i somrasundrade en kritiker om EG inte bygger trösklar mot omvärlden.EGs utrikesminister svarade: Jovisst, och det ärmeningen, vi behöver högre trösklar nu! EGs Sverigeambassadörhar medgett: EG är inte så öppet som man tror i Sverige.Utskottet måste konstatera att EG inte är öppet. EG bygger nyagränser mot och planerar gemensamma stridskrafter motframtidsfiender söder och öster om . EG flyttar maktuppåt, från kommuner, regioner och stater till byråkratin iBryssel. EG satsar på en samhällsmodell som -- enligt dess egnaexperter -- leder till stora miljöskador. EG försvårar enskildaregioners möjligheter att utgöra miljöförebilder. Det senasteexemplet är som har förbjudit import av miljöfarligtavfall; har anmält förbudet till EG-domstoleneftersom man anser att det strider mot frihandelsreglerna.EG är och förblir en regional västeuropeisksamarbetsorganisation som syftar till att placera "Europe backat the top" (titeln på EG-ideologen de Clercs nya bok).EG blir militärunionEtt av de allvarligaste tecknen på att EGs utveckling kanskapa nya hotbilder är ambitionerna att utveckla EG till en nysupermakt med för medlemsländerna gemensam försvarspolitik.I promemoria () om "Garantierför enighet och konsekvens i gemenskapens insats på detinternationella planet" heter det (i översättning) bland annat:"Att garantera enhet och konsekvens i Gemenskapens insats påinternationellt plan är en historiskt utmaning. Kommissionen seroptimistiskt på Gemenskapens möjlighet för att anta utmaningen.I det sammanhanget reser sig tre grundläggande frågor: Menar medlemsstaterna att de har väsentliga gemensammaintressen och önskar de försvara dem i gemenskap? Vilken ambitionsnivå har Gemenskapen och dess medlemsstateroch är de beredda att påta sig samtliga ekonomiska ochfinansiella konsekvenser av sina beslut? Skall den gemensamma utrikespolitiken också omfattasäkerhetsfrågor,vari försvarsfrågor ju ingår som en väsentligbeståndsdel?Kommissionen svarar jakande på dessa tre frågor. "Det heter vidare: "Det bör i det nya traktatet ske en allmänunderstrykning av orienteringen hän emot en gemensam säkerhets-och försvarspolitik. "Beträffande vapenhandel sägs: "Det är i medlemsstaternasgemensamma intresse att produktion av och handel medförsvarsmateriel fullt ut underkastas den gemensamma marknadensdisciplin, vilket bl a innebär upphävande av artikel 223." (Iart 223 tillförsäkras medlemsstaterna rätt att behållasäkerhetspolitiska hemligheter för sig själva och att självakontrollera sin vapenproduktion och sin vapenhandel).Det förefaller helt klart att EG snabbt rör sig i riktning motatt bli en fullfjärdrad militär union.Utrikesutskottet anser att svenskt medlemskap i enmilitärunion är helt uteslutet.3. Samarbetet --EFTA-EG (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.17börjar med "Utskottet vill inledningsvis" och på s.18 slutarmed "motion U548 (v) avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka betydelsen av att förhandlingarnaom samarbete mellan EG och EFTA slutförs så att ett EES-(ellerEEA)-avtal kan träda i kraft den 1 januari 1993.En utveckling av det samarbete som pågått inom ramen förgällande frihandelsavtal är nödvändig. EG och EFTAär varandras viktigaste handelspartner. Handelshinder och onödigtullbyråkrati bör så långt möjligt undanröjas.EFTA-länderna har samtliga en hög utvecklingsgrad när detgäller såväl social välfärd som miljövård och teknologi.Ett avtal mellan EG och EFTA måste emellertid klart ochentydigt utformas så att vårt lands suveränitet respekteras.Riksdagens beslutsrätt över lagar och skatter, och våradomstolars självständighet att döma, får inte överlåtas tillöverstatliga beslutsstrukturer inom EG.Dessa EG-strukturer är dessutom odemokratiskt uppbyggda.Genom omfattande lobbyverksamhet och den starkt centralistiskauppbyggnaden av EGs beslutsstruktur utövar de stora bolagen ettavgörande inflytande på EGs utveckling. Det folkliga inflytandetär starkt kringskuret, och valdeltagandet är lågt i valen tillEuropaparlamentet, som dessutom bara är rådgivande till sinfunktion. Det är viktigt att ha denna bild av EG klar för signär man diskuterar vilka som styr de överstatliga organen som viskall överlåta makt till. har anpassningsarbetet med EGvarit alltför okritiskt.Det är inte rimligt att beslutanderätt av den typ ochomfattning som diskuteras inför ett eventuellt EES-avtalöverförs till överstatliga organ av den typ vi ovan beskrivit.Ett måste därför skrivas så att det är förenligt mednu gällande svensk grundlag.Ett får inte innebära försämringar inom vart och ettav områdena: svenska fackliga rättigheter, jämställdhet mellanmän och kvinnor, arbetsmiljölagar, hälso- och miljölagstiftning,konsumentskydd, demokratiskt inflytande och sociala rättigheter.Anslutning till tullunion, ekonomisk och monetär union kaninte vara aktuell för svensk del.Samarbete inom områden som utbildning, forskning och miljövårdär angeläget.Det är emellertid viktigt att samarbetet vidgas till helaEuropa. Det måste bli ett samarbete mellan länder på likvärdigavillkor utan att vissa länder överordnas andra, på det sätt somden nya EG-stormakten gör med sina ambitioner att "leda" övrigaEuropa.Hela försörjningsproblem måste lösas.Massarbetslöshet, sociala klyftor och miljöproblem måste få sinlösning inte bara i , utan även i Östeuropa.Därför behövs ett alleuropeiskt samarbete -- mellan öst ochväst -- inom en rad existerande organisationer, t.ex. ESK,, . Det krävs inom miljöområdet bindande beslutför hela . Det måste handla om minimiregler, som gerenskilda länder möjlighet att gå vidare och skärpa reglerna.I betänkandet 1988/89:UU19 fastslogs att det finns anledningför att slå vakt om vår relativt oförstörda natur ochrätten att föra en ambitiös miljöpolitik. Den högaambitionsnivån bör vidare upprätthållas på exempelvisarbetsmarknadens, regionalpolitikens och socialpolitikensområden.Utskottet konstaterar att den anpassning till EGs regler somnu håller på att framförhandlas inom EES tyder på attmålsättningen i betänkandet 1988/89:UU19 inte kan uppnås.När avtalet presenteras kan det därför bli aktuellt attbesluta att nu gällande frihandelsavtal mellan och EGförlängs och att förhandlingar om utveckling av detta avtalupptas.Med det anförda bifalls ifrågavarande del av yrkande 7 imotion U515 (v) och motion U548 (v). Yrkande 8 i motion U518(c), yrkande 12 i motion U522 (mp) och yrkande 8 i motion U519får härmed anses besvarade, och ifrågavarande del av yrkande 3 imotion U501 (fp) och yrkande 2 i motion U503 (m) avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande samarbetet --EFTA-EGatt med bifall till ifrågavarande del av yrkande 7 imotion 1989/90:U515 och till motion 1989/90:U548 samt medbesvarande av ifrågavarande del av yrkande 8 i motion1989/90:U518, yrkande 12 i motion 1989/90:U522 och yrkande 8 imotion 1989/90:U519 samt med avslag på ifrågavarande del avyrkande 3 i motion 1989/90:U501 och yrkande 2 i motion1989/90:U503 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Samarbetet -- EFTA - EG (mom. 1)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet vill" och på s. 18 slutar med "U548avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka betydelsen av att det praktiskasamarbete som inletts mellan EFTA och EG inom ramen för den s kLuxemburgsprocessen och det befintliga frihandelsavtalet förindustrivaror utvidgas och fördjupas så långt det är möjligtinom ramen för bibehållet svenskt självbestämmande och fortsatthöjning av ambitionerna för det svenska reformverket, särskiltbeträffande normer för miljö, hälsa, konsumentsäkerhet,arbetsmiljö, m. m.Inte minst viktigt är det att samarbetet när det gällerutbildning och forskning vidareutvecklas. Utskottet noterar medtillfredsställelse de framsteg som här görs, t.ex. beträffandemöjligheter för svenska studenter att medverka i projektenErasmus och Comett.Utskottet förordar också att möjligheterna för människor attfritt resa i hela utvidgas. Varje tendens till en nyjärnridå mellan olika delar av måste motarbetas.Förhandlingarna mellan EFTA och EG har visat att ett s.k.EES-avtal inte är en framkomlig väg. Dels är det uppenbart attreellt medinflytande över den framtida beslutsprocessen i etteventuellt EES kommer att ensidigt tillfalla EG. Dels har detvisat sig att det inte blir möjligt att göra undantag förväsentliga svenska intressen som skulle komma i kläm vid enanpassning till EGs regelverk.Den 8 maj 1990 upprättade regeringen "Probleminventering EES"som delgavs EFTA-delegationen, men hemligstämplades. Utskottetfinner det anmärkningvärt att detta dokument varken delgettsoffentligheten eller utrikesutskottet.Av 52 problempunkter i "Probleminventering" ansågs 35olösbara, 17 möjliga att lösa. Bland de förmodat lösbarafrågorna fanns fyra där "problemet" utgörs av att EG har meravancerade regler än . I 48 fall handlade det alltså ombefarade försämringar i svensk lagstiftning. Dessa 48 problemutgjorde en återstående innersta kärna efter omfattande bantningi förhållande till de hundratals fall där statliga verk haravstyrkt EG-anpassning.Den 12 juni beslöt EG-parlamentet att övergångsreglerna förEFTA-länderna "skall bli av begränsad varaktighet och omfattningoch icke komma att framstå som egentliga dispenser ellerundantag".Den 20 juni inleddes de formella EG--EFTA-förhandlingarna,varvid chefsförhandlare konstaterade att ett EESavtal innebär att "EFTA-länderna skall anpassa sigtill EG-lagstiftning".Ungefär spreds ett rykte om att EFTA-länderna redanföre förhandlingarnas påbörjan ensidigt bantat ner sina krav påundantag radikalt, till bara ett dussin punkter för samtliga sjuländer. sammanträdde EFTA-delegation.Flera ledamöter begärde att få se den starkt förkortadeundantagslistan. Men utrikeshandelsminister vad utskottet erfar upptar den korta EFTA-listan,daterad och försedd med påskriften , 12 rubriker. Tillsammans med underavdelningaromfattar den 22 undantagskrav för EFTA-länderna tillsammans.Sverige och har kortast undantagslistor, bara 8 punkter.Längst lista har , 16, följt av 14, Lichtenstein11, 10, 9. Här följer några exempel på problemenligt Probleminventering EES (förkortad nedan till P-EES) somen månad senare saknas på EFTAs undantagslista:Kemikalier. P-EES noterar att EG saknar tre grundbultar försvensk kemikalielagstiftning: tillverkaransvar, omvändbevisbörda och substitutionsprincipen. EFTA-listan nämner bara"farliga substanser", inte kemikalier överlag.Bekämpningsmedel. P-EES noterar att den svenska regleringenbygger på prövning i vilken kan stå i konflikt med EGsdirektiv. Problemet saknas helt i EFTA-listan.El-material. Trots att S-märkningen redan har offrats för EGsskull kvarstår enligt P-EES en skillnad, genom att EG saknarförhandskontroll av högriskprodukter. Problemet saknas påEFTA-listan.Sjuka hus. P-EES noterar som problem att planerar attinföra nya ansvarsregler för sjuka hus. Saknas på EFTA-listan.Leksaker. P-EES noterar att EGs leksaksdirektiv skiljer sigfrån svenska regler beträffande säkerhetskrav ochprovningsmetoder. Leksakssäkerhet finns med på EFTA-listan, meninte för , bara för !Skattekontroll. P-EES menar att en rad svenska regler förutlandsbetalningar i syfte att förhindra skatteflykt strider motvissa EG-regler. Saknas i EFTA-listan.Utländska förvärv av banker. P-EES noterar att gällandesvenska restriktioner strider mot EGs regler. Saknas iEFTA-listan.Kollektiva försäkringar. P-EES noterar attkollektivavtalsgrundade försäkringar torde sakna motsvarighet iEG, vilket kan kräva övergångsperiod för arbetsmarknadensparter. Försäkringar noteras på EFTA-listan, men inte förSverige, bara för och Schweiz.Utflaggning av fartyg. P-EES noterar att EG vill ha EG-flagg isjöfarten, medan och riksdag är negativa.Saknas i EFTA-listan.Tunga lastbilar. P-EES påpekar att det medför "mycket högakostnader" att anpassa svenska trafikleder till EGs högreaxeltryck. Lastbilstrafiken finns med på EFTA-listan, men inteför , bara för och Schweiz.Socialförsäkringar. P-EES hävdar att "en anpassning av svensklagstiftning till EGs centrala regelverk på området kommer attkräva betydande lagstiftningsarbete, vilket kan komma attaktualisera behov av 6-12 månaders övergångsarrangemang försvensk del". Socialförsäkringar finns på EFTA-listan, men inteför , bara för som vill behålla skydd förhavande kvinnor och arbetande mödrar.Bolagsrätt/Medbestämmande. P-EES noterar att EGs förslag tillarbetstagarinflytande "förefaller inte ge arbetstagarna likastort inflytande som enligt svensk arbetsrätt". Bolagsrätt finnsmed i EFTA-listan, men inte för , bara för ochLichtenstein.Kärnkraftssäkerhet. P-EES noterar två problem: EGshandlingsprogram om handhavande och lagring av radioaktivtavfall och EGs upparbetning av använt kärnbränsle. Saknas helt iEFTA-listan.Fast-breederreaktor. P-EES nämner som ett problem att EG harett program för att utveckla breederreaktorer. Saknas iEFTA-listan.Genmodifierade organismer. P-EES nämner detta som problem, mennoterar att det ej är klarlagt om området är relevant. Saknas iEFTA-listan.Dessutom saknas för del i EFTA-listan de problemP-EES nämner om offentlig upphandling, kosmetiska produkter,etableringslagstiftning, betalningsbalansstatistik,domstolsprövning av myndighetsbeslut, värdepappermarknaden,cabotage, telekommunikationer, informationstjänster.Utrikesutskottet finner det synnerligen anmärkningvärt attminst 24 stora problemkomplex -- varav de flesta ansågs varasådana "för vilka lösningar ej kan presenteras"-- kunnat avfärdas från undantagslista mellan den 8 majoch trots att förhandlingarna med EG inte inleddesförrän den 20 juni.En förklaring kan vara att regeringen har insett att EG inteförhandlar om sakinnehåll, inte om särregler och undantag, baraom formerna och tidsutsträckningen för övergångsarrangemang.Regeringen bär ansvaret för att både och svenskafolket bibringats uppfattningen att skulle kunna plockarussinen ur EG-kakan.Den sorts öppna förhandlingsmandat som tillämpats i sambandmed EES-förhandlingarna har visat sig leda till totalunderkastelse från svensk sida.Utskottet anser att varje form av svensk anslutning tillinternationellt samarbete måste ha som utgångspunkt attgrundpelarna i det svenska reformverket inte kan uppges.Riksdagen måste inför varje förhandlingsskede fastställa tydligaminimikrav som regeringen inte får frångå utan nyttriksdagsbeslut.Regeringen bör därför före varje form av vidare förhandlingarmed EG öppet redovisa vilka problem som kan uppstå om svenskaregler ersätts med och ge möjlighet attpå den grundvalen fastställa ramarna för eventuelltförhandlingsmandat.Med det ovan anförda tillstyrks yrkande 8 i motion U519 (mp),yrkande 12 i motion U522 (mp) och yrkande 7 i motion U515 (v),medan motion U548 (v) och yrkande 8 i motion U518 (c) får ansesbesvarade. Yrkande 3 i motion U501 (fp) och yrkande 2 i motionU503 (m) avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande samarbetet -- EFTA - EGatt med bifall till ifrågavarande del av yrkande 7 imotion 1989/90:U515, yrkande 8 i motion 1989/90:U519, yrkande 12i motion 1989/90:U522, med besvarande av ifrågavarande del avyrkande 8 i motion 1989/90:U518 och motion 1989/90:U548 samt medavslag på yrkande 3 i motion 1989/90:U501 och yrkande 2 i motion1989/90:U503 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. vidare Europasamarbete (mom.2, motiveringen)(), (), AlfWennerfors (m), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet bedömer" och slutar med "." bortha följande lydelse:Utskottet anser att det bör ske under 1991.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "derasförberedelser. "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör en parlamentarisk arbetsgrupp gesmöjligheter att löpande följa detta arbete.6. vidare Europasamarbete (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.20börjar med "Utskottet noterar" och på s.23 slutar med"utskottet anfört." bort ha följande lydelse:I regeringsskrivelse /91:50 föreslår regeringen attrikdagen fattar ett nytt beslut som tydligare och i mer positivaordalag klargör ambitioner att bli medlem i EG.Skrivelsen kommer att behandlas av finansutskottet.Utskottet vill hänvisa till inledningen och dess beskrivningav den globala politiska situationen med växande nord--sydligkonflikt och EGs roll i denna konflikt, liksom vad som iinledningen sagts om de ytterligt inskränkta möjligheterna attföra en självständig ekonomisk politik inom EG.