bet · GE01AU8 · 1990-11-06 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 35 motioner omarbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden . Medanledning av motioner från och samten kommittémotion från moderata samlingspartiet yttrar sigutskottet i fråga om principerna för arbetsmiljöarbetet.Utskottet behandlar därefter olika frågor om regeländringar,arbetarskyddsverket, skyddsombuden, företagshälsovården,arbetsmiljöfonden, psykosociala frågor, yrkesrelaterade problemoch kvinnors arbetsmiljöproblem. Samtliga motioner avstyrks avutskottet, främst med hänvisning till den pågående beredningeninom av en proposition om arbetslivspolitikenpå grundval av bl.a. arbetsmiljökommissionens förslag.Till betänkandet har fogats 25 reservationer och 3 särskildayttranden. 1989/90:A201 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpta regler och bättre övervakning avljudnivåerna på diskotek och motsvarande lokaler,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en informationskampanj i skolan ombullerskador.1989/90:A203 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om angelägenheten av bra och riktig belysningpå arbetsplatser samt om forskning om och försöksverksamhet medljusterapi.1989/90:A205 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot mobbning i arbetslivet.Motiveringen återfinns i motion Ju607.1989/90:A209 av och () variyrkas att hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen uppdras att utfärda föreskrifter ienlighet med motionens förslag.1989/90:A213 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring av 1 § arbetsmiljöförordningenenligt de intentioner som anges i motionen.1989/90:A216 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om djupare utbildning för samtligatillsynsinnehavare avseende innehållet i samtligaarbetsmiljöavtal.1989/90:A217 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionens avsnitt 1 och 2 anförts om arbetsmiljöpolitikensallmänna inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmiljökommissionens arbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informativa styrmedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen (avsnitt 8) anförts om lokal expertis,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gravida kvinnors rätt till omplacering,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmiljöfrågor inom den offentligasektorn.1989/90:A218 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder mot mobbning i arbetslivet.1989/90:A220 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvicksilverdrabbade patienter ochtandvårdspersonal samt amalgamfria kliniker.1989/90:A234 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen ger regeringen i uppdrag att utarbeta direktiv för attarbetsplatser blir rökfria.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So434.1989/90:A236 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts vad gäller en förändrad lagstiftning påarbetsmiljöns och arbetsrättens område,2. att som sin mening ger regeringen till känna atten kvalificerad majoritet i styrelserna förarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionsnämnderna samtordföranden skall utses av fackförbunden i enlighet med vad somi motionen anförs,3. att begär att regeringen skall verka för enutbyggnad av de yrkesmedicinska klinikerna ochföretagshälsovården i enlighet med vad i motionen anförts.1989/90:A238 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av skyndsamma åtgärder för attförebygga och avhjälpa akuta skador i de tyngsta arbetena inomsjukvården.1989/90:A241 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attvid fördelning av pengar ur arbetsmiljöfonden minst 100 milj.kr. skall avsättas för förebyggande av psykiska arbetsskador,2. att hos regeringen begär att en åtgärdsplanutarbetas och verkställs.1989/90:A243 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående principerna för arbetet medarbetsmiljöfrågorna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående arbetsmiljöproblemens orsaker ochsociala samband,3. att hos regeringen begär en utredning av desociala orsakssambanden i enlighet med vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående yrkesinspektionens uppgifter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående ansvaret för psykosociala problem påarbetsplatserna,6. att begär förslag till nya regler förföretagshälsovården i enlighet med vad som i motionen anförts,7. att hos regeringen begär en utredning avsystemet med skyddsombud och regionala skyddsombud,8. att hos regeringen begär en utredning avarbetsmiljöfondens verksamhet i enlighet med vad som i motionenanförts,9. att hos regeringen begär förslag till överföringav medel från Arbetsmiljöfonden till rehabiliteringsinsatser ienlighet med vad som i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående konsekvensbeskrivningar av debestämmelser som utfärdas i enlighet med arbetsmiljölagen.1989/90:A251 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts gällande inrättandet av ettyrkesinspektionsdistrikt i län.1989/90:A256 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen förbjuder ackordslön för förare av transporter på vägmed farligt gods.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:T221.1989/90:A257 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär en analys avensamarbetets problem och behov av stimulans.1989/90:A259 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om missbruksproblemen på våra arbetsplatser.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So259.1989/90:A261 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för en bättre uppföljning avarbetsmiljöbrott.1989/90:A266 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av reducering avhandläggningstiderna vid arbetarskyddsstyrelsen vad avserbesvärsprövningen i arbetsmiljöärenden.1989/90:A269 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att uppföljes genomatt samtliga arbetsplatser med asbestdamm kontrollerasvad beträffar utsug, skyddsutrustning och andra riskminimerandeåtgärder,2. att hos regeringen begär att berörda myndigheterges i uppdrag att granska om tidigare information om risker ochom möjliga motåtgärder på arbetsplatser med asbestdammär till fyllest och når samtliga ansvariga och anställda,3. att beslutar att ansvariga myndigheter ochansvariga inom industrier skall se till att alla nödvändigamotåtgärder mot asbestos och silikos vidtas inom bestämd tid --bl.a. genom substitutionsprincipen,4. att hos regeringen begär att"urkundsförfalskningen" i slutrapporten gällande omformuleringoch försvagning av den ursprungliga målsättningen (se s.163--164 i dikt) granskas och, om det visar sig varaurkundsförfalskning eller annat från allmänhetens intresseotillbörligt förfarande, leder till vidare åtgärder.1989/90:A274 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna ombehovet och betydelsen av ergonomiska åtgärder påarbetsplatserna.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So516.1989/90:A278 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av insatser för stöd till ochfinansiering av arbetsmiljöåtgärder i hemtjänsten.1989/90:A279 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning i miljökunskap,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kampanj i miljökunskap.1989/90:A280 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om delning av det nuvarandeyrkesinspektionsdistriktet för och , såatt kommer att utgöra ett eget distrikt.1989/90:A289 av i och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tandvårdspersonalensarbetsmiljö.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So537.1989/90:A292 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukarnas psykosociala situation.1989/90:A296 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar att gränsvärde för buller skall införassenast års utgång med (A) på arbetsplatser vilkai sig inte klassats som särskilt bullriga.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo878.1989/90:A453 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen och omfattningen avyrkesinspektionens arbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av internationella initiativ påarbetsmiljöområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmiljöfondens roll i skapandet avframtidens arbetsmiljöer i ett regionalt perspektiv och ismåföretag.1989/90:A725 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande företagshälsovårdens roll för attförebygga arbetsskador.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Sf262.1989/90:A735 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vidta åtgärder för att underlätta förskyddskommittéer och regionala skyddsombud att fullgöra sinauppdrag.1989/90:A802 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kvinnors arbetsmiljö.1989/90:A805 av m.fl. (v) vari yrkas1. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskning kring specifikt kvinnligaarbetsmiljöproblem,2. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förändrad arbetsorganisation som utgår frånkvinnors sätt att organisera arbetet,3. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behoven av forskning om skiftarbetets effekter påkvinnor samt arbetsmiljöns effekter på kvinnan och barnet undergraviditeten.1989/90:A815 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmiljön och arbetsorganisationen inomkvinnodominerade yrkesområden.1989/90:A817 av och () vari yrkas6. att hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att sätta in särskildaresurser för att förebygga skador som enligt tillgängligstatistik drabbar kvinnor mest. InledningUtskottet behandlade allmänna arbetsmiljöfrågor i sittbetänkande 1989/90:AU8 med anledning dels av två propositioner,dels motioner från den allmänna motionstiden . I det nämndabetänkandet presenterades också andra aktuella arbetsmiljöfrågorsom kunde väntas bli förelagda prövning i senaresammanhang. Utskottet kommer nedan att redovisa arbetslägetbeträffande olika arbetsmiljöfrågor.Utskottet kan konstatera att i enlighet medförslagen i proposition 1989/90:62 preciserat vissa riktlinjerför arbetslivsfondens medelsanvändning och medelsförvaltningm.m. Bidragsgivningens ändamål är fastlagda i lagen (1989:484)om arbetsmiljöavgift. Bidrag kan ges tillrehabiliteringsåtgärder för anställda med långvarigt nedsatthälsa, åtgärder för att nedbringa anställdas sjukfrånvaro samtsådana arbetsmiljöinvesteringar som inte åligger arbetsgivarenenligt lag eller författning. hararbetslivsfondens centrala styrelse beslutat om riktlinjer förorganisation, uppgift och arbetsformer för verksamheten. Förbidragsgivningen har byggts upp en regional organisation medstyrelser och kanslier i varje län. Ansökningar om bidrag harbörjat komma in från olika arbetsgivare.Arbetsmiljökommissionen presenterade sittbetänkande (SOU 1990:49) Arbete och hälsa. I enlighet meddirektiven har kommissionen låtit kartlägga arbeten som ärutsatta för särskilda hälsorisker. Kommissionen tar i sittbetänkande upp frågan om ekonomiska styrmedel, individen icentrum och arbetsgivaransvaret, resurser och aktörer,partssamarbete, kunskaper om arbetsmiljö m.m. Kommissionensförslag inbegriper förslag till lagändringar i arbetsmiljölagen,bl.a. vad gäller arbetsorganisatoriska frågor, internkontroll,skyddskommitténs deltagande och arbetstagarrollen. Kommissionenföreslår även en reglering i lagen om allmän försäkring medsyfte att fastslå ramarna för arbetsgivaransvaret samt attförtydliga den enskilda arbetstagarens rättigheter irehabiliteringssammanhang. Som frågor för vidare beredning angerkommissionen ett system med differentierade avgifter inomsocialförsäkringssystemets ram, bättre samordning mellanarbetsmiljölagen och medbestämmandelagen, sanktionssystemet m.m.Regeringskansliets beredningsarbete med anledning avarbetsmiljökommissionens arbete och andra utredningar medanknytning till arbetsmiljöområdet innebär att regeringen avseratt förelägga en proposition i februari 1991.Utskottet har inhämtat att propositionen kommer att omfattaöverväganden på grundval av utredningsbetänkandenaArbete och hälsa (SOU 1990:49)Arbetsolycka -- "olycka" eller arbetsmiljöbrott? (SOU 1988:3)Produktkontroll enligt arbetsmiljölagen, m.m. (Ds 1989:48)Arbetsmiljöansvar vid projektering, m.m. (Ds 1990:6)Företagshälsovård i omvandling (Ds 1990:42).Slutligen skall erinras om att regeringskanslietsberedningsarbete även omfattar arbetslivsforskningen, vilken harutretts av en särskild utredare. I betänkandet (SOU 1990:54)Arbetslivsforskning föreslås bl.a. att arbetsmiljöfonden skallsatsa av sina medel på infrastrukturen vid högskolorna, attverksamheten vid arbetslivscentrum ombildas från grunden, attarbetsmiljöinstitutets forskning omorienteras motsocialpsykologisk och arbetsorgansatorisk forskning m.m. I frågaom arbetslivsforskningen planeras en proposition till december1990.Principer för arbetsmiljöarbetetI folkpartimotionen A217 och kommittémotionen A243 av SonjaRembo m.fl. (m) yrkas att skall ansluta sig till deprinciper för arbetsmiljöarbetet som anges i motionerna. Ävenyrkandet i partimotionen A236 (vpk) om förändrad lagstiftning påarbetsmiljöns och arbetsrättens område har en principiellinnebörd.De huvudlinjer för arbetsmiljöpolitiken som förespråkas imotion A217 (fp) är en decentralisering som förläggertyngdpunkten i arbetet för en bätte arbetsmiljö på det lokalaplanet, vilket bl.a. bör gälla om rehabiliteringsverksamheten.Vidare förordas ett system med ekonomiska styrmedel som skallavspegla de samhällsekonomiska kostnaderna för brister förföretagets/myndighetens kalkyler och ekonomiska redovisning. Fördet tredje framhålls arbetsgivarens ansvar för att initierarehabilitering samt undersöka arbetsmiljöns beskaffenhet ochårligen planera, genomföra och redovisa arbetsmiljöåtgärder --informativa styrmedel. bör få i uppdragatt utreda ett system med sådana styrmedel. I sammanhangetförordas att en försöksverksamhet inleds med personalekonomiskaredovisningar eller bokslut.Den moderata kommittémotionen A243 påtalar attansvarsfördelningen för arbetsmiljöfrågorna är oklar. Som enviktig princip bör därför framhållas att det primära ansvaretför arbetsmiljön åvilar arbetsgivaren. Inte minst gäller det omkonflikter uppstår omkring den psykiska arbetsmiljön. Konflikterav det slaget är yrkesinspektionen mindre lämpad att lösa i deni övrigt viktiga inspektionsverksamheten för att tillse attgällande skyddsbestämmelser uppfylls. Motionärerna kritiseraratt läkarna inom företagshälsovården inte får ge sjukvård ochanser att dessa läkare bör kunna behandla företagens anställdaäven vid vanliga sjukdomsfall. I fråga om rehabiliteringpoängteras försäkringskassornas övergripande ansvar, somkassorna dock inte haft praktiska förutsättningar att leva upptill. Resurser för ökade insatser bör kunna säkras genomändringar i sjukförsäkringssystemet och arbetsmiljöfondensuppgifter. Härutöver berör motionärerna arbetsmiljöproblemensorsaker och samband, och de framhåller därvid behovet av ettsocialt helhetsperspektiv. En utredning bör göras om de socialaorsakssambanden.Den ändrade lagstiftning förespråkar i motionA236 innefattar en vidgad stoppningsrätt för skyddsombuden, rätttill lokala miljöstrejker, förbud mot individuella ackordslöner,ekonomiska sanktioner mot bristfällig arbetsmiljö genom endifferentierad arbetsgivaravgift, högre företagsbot vidmiljöbrott m.m. Vidare förordar motionärerna möjlighet för allaanställda till miljöutbildning på betald arbetstid, attföretagen åläggs budgetera ekonomiska resurser förarbetsmiljöförbättringar och redovisa kostnaderna förarbetsskador. Slutligen berörs formerna för att genomföraskyddsronder.Vid bedömningen av förevarande mera principiellt övergripandeyrkanden såväl som av de konkreta förslagen tillarbetsmiljöförbättrande åtgärder som behandlas i det följandehar utskottet att beakta regeringens deklaration att riksdagenkommande vinter skall presenteras en ny arbetslivspropositiongrundad på förslagen från arbetsmiljökommissionen och andrautredningar. Från denna allmänna utgångspunkt gör utskottetföljande överväganden med anledning av de aktuella yrkandena ipartimotionerna från och och i denmoderata kommittémotionen.De tre motionerna representerar skilda synsätt, men i ettavseende föreligger en enig uppfattning: det starka betonandetav arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön i vid mening.Utskottet som har samma mening anser att det är värdefullt på detta sätt har en fast grund att stå på i den kommandereformeringen av arbetsmiljö- och rehabiliteringsområdena. Omenighet således synes råda om denna grundläggande princip anserutskottet dock att man inte i detta sammanhang bör gå närmare inpå hur principen skall utvecklas i bl.a. de avseenden som berörsi motionerna. De betydelsefulla frågor som har tagits upp i demom rehabiliteringsansvar, styrmedel, differentierade avgifter,skyddsombudens stoppningsrätt, företagshälsovårdens inriktningm.m. har närmare behandlats i arbetsmiljökommissionens rapporteroch annat utredningsmaterial som har blivit tillgängligt efterdet att motionerna väcktes. Detta material jämte remissopinionenoch regeringens ställningstaganden bör ge ett brettunderlag för de fortsatta ställningstagandena tillarbetslivspolitikens inriktning och innehåll. Av detta skälföreslår utskottet sammanfattningsvis att de tre motionerna i nuredovisade delar inte föranleder någon åtgärd.I folkpartimotionen (A217) ställs härutöver ett yrkande om attriksdagen skall uttala att arbetsmiljökommissionens förslagbör remitteras i vanlig ordning och att förslagen bör läggasfram för bedömning i ett sammanhang. Kommissionens rapporter harremissbehandlats och kommer att presenteras i den aviseradepropositionen. Motionen påkallar således inte heller i denna delnågon åtgärd från sida.Från sida yrkas i kommittémotion A453 av BörjeHörnlund m.fl. att skall uttala sig för behovet avinternationella initiativ på arbetsmiljöområdet.Motionärerna anför att i förhandlingar med EG och genomEFTA-samarbetet och i andra organ bör finna former som innebäratt arbetsmiljösatsningar inte belastar företagens relativakonkurrenskraft. Man bör undvika att olika branscher hamnar iden situationen att brister i arbetsmiljö blir ettkonkurrensmedel.Även frågor av detta slag har belysts iarbetsmiljökommissionens arbete, och de kan därför väntas bliaktualiserade på nytt i det större sammanhang som ovan nämnts.Med hänvisning härtill och till att det är given utgångspunktför svenskt vidkommande att i det internationella samarbetet påarbetsmiljöområdet hävda en hög ambitionsnivå anser utskottetatt det inte är påkallat för att i förevarandesammanhang för regeringen göra en markering med det i motionenbegärda innehållet. Motionen bör således på denna punkt lämnasutan åtgärd.Förslag om regeländringar m.m.Sonja Rembo m.fl. (m) föreslår i kommittémotion A243 etttillkännagivande till regeringen av vad som i motionen anförs omkonsekvensbeskrivning av de tillämpningsbestämmelser somutfärdas med stöd av arbetsmiljölagen. Motionärerna anser attmyndigheternas normgivning tenderat att bli alltför rikhaltig.Ett liknande yrkande behandlades av utskottet i betänkandet1989/90:AU8 (s. 18--19). Utskottet hänvisade i det sammanhangettill att arbetarskyddsstyrelsen i likhet med andra myndigheterär skyldig enligt den s.k. begränsningsförordningen (1987:1347)att utreda tänkbara kostnadsmässiga konsekvenser av planeradeföreskrifter. Därmed ansågs önskemålet omkonsekvensbeskrivningar vara i rimlig mån tillgodosett.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med anledning avmotionens kritik av arbetarskyddsstyrelsens normgivning villutskottet tillägga att arbetsmiljölagen är en s.k. ramlag ochatt statsmakterna har förutsatt att lagen skall kompletteras medstyrelsens föreskrifter om de närmare krav som skall uppfyllas iarbetsmiljöhänseende. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A243 i nu redovisad del.Jan och (båda s) föreslår imotion A213 en begränsning av anmälningsskyldigheten i frågaom arbetslokaler. Enligt 1 § arbetsmiljöförordningen(1977:1166) skall arbetsgivaren anmäla till yrkesinspektionennär lokaler tas i bruk som arbetslokaler. Det gäller både nyalokaler och lokaler som tidigare använts för annan verksamhet.Motionärerna anser att anmälan inte skall behöva ske när det,som ofta är fallet, gäller mindre lokalförändringar ochlokalerna godkänns av skyddsombudet och den berördaarbetstagarorganisationen.Den kritiserade bestämmelsen har sin grund i den storabetydelse det har för en god arbetsmiljö att skyddsfrågornabeaktas redan vid arbetsplatsernas planering. Yrkesinspektionenhar därvid en viktig uppgift att fylla. Betydelsen av dennaplanering understryks av de nya bestämmelser omarbetsmiljöansvar vid projektering av byggnadsarbete som harlagts fram i betänkandet Ds 1990:6 i detta ämne. Beredningen avdessa förslag bör avvaktas innan man överväger lämpligheten avde förenklingsåtgärder motionärerna förordar. Motion A213avstyrks därmed.En bättre uppföljning av arbetsmiljöbrott förordas imotion A261 av m.fl. (s) mot bakgrund av att enligtmotionärerna en anmärkningsvärt låg andel polisanmäldaarbetsolyckor leder till åtal. Som åtgärder föreslås bl.a. attarbetsmiljöbrotten ägnas i polisutbildningen och attrikspolisstyrelsens handledning för att utreda sådana brottockså följs.Utökad undervisning om arbetsmiljöbrott i polisutbildningenföreslås av arbetsolycksutredningen (betänkande SOU 1988:3),varvid utredningen förutsätter att information om den ovannämndahandledningen från skall ingå iundervisningen. De i motionen berörda frågorna är således redanaktualiserade i regeringens kansli. Med hänsyn härtill och dåutskottet utgår från att regeringens ställningstagande tillutredningsförslaget redovisas i den kommandearbetslivspropositionen är det inte påkallat med någon åtgärdmed anledning av motionen, som på grund härav avstyrks.Maja och (båda s) förordar i motionA216 utbildning om arbetsmiljöavtalen förarbetarskyddsverkets tillsynspersonal på grund av bristandekunskaper om avtalen hos de lokala parterna. Detta leder i sintur till att man kan befara "att det lokala skyddsarbetetfungerar dåligt ute i arbetslivet. Detta gäller såväl stora somsmå arbetsplatser. "Utbildningsbehovet på arbetsmiljöområdet har granskats avarbetsmiljökommissionen, som dock inte berört den avmotionärerna anlagda aspekten. Utskottet anser att det i förstahand måste vara de avtalsslutande parternas sak att se till attträffade avtal kommer i praktisk tillämpning. Utskottet utgårvidare från att den ökade uppmärksamhet som och framdeleskommer att ägnas arbetslivsfrågorna kommer att medföra enaktivering av det lokala skyddsarbetet.