bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — I har t.ex.under åren 1960--1988 trafikandelen för järnväg sjunkit från42,till 26,, för insjöfart från till ,medan lastbilstrafiken har ökat från 19,till 45,9%.Enligt det västtyska trafikministeriets beräkningar kommer EGsinre marknad att leda till ett ytterligare bortfall avjärnvägstransporter och en resultatförsämring förDeutsche med upp till 800 miljoner årligen.En sådan trafikpolitik bör, enligt trafikutskottetsuppfattning, inte anpassa sig till. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att en EG-anpassning inte får ledatill en ökning av lastbilstrafiken.Det sålunda anförda bör enligt trafikutskottets meningriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.2. Bärighetshöjande åtgärderViola () och () anser att den del avtrafikutskottets yttrande som börjar med "beslutade"och slutar med "bör avbrytas" bort ha följande lydelse:Det EG-anpassade s.k. bärighetspaketet på ca 6 miljarderkronor innebär enligt trafikutskottets mening ett enormt slöserimed landets resurser. I likhet med just-in-time-transporternaleder de bärighetshöjande åtgärderna till en ökning av tungalandsvägstransporter och ökat slitage på miljön och på vägarna.Enligt trafikutskottets mening bör regeringen snarastmöjligt utfärda föreskrifter enligt vilka landsvägsfordonshögsta tillåtna bruttovikt och längd reduceras från nuvarande 56ton resp. 24 m till resp. 18 m. Vidare bör högstatillåtna drivaxeltryck begränsas till . Med sådanabestämmelser behövs inte de särskilda bärighetshöjandeåtgärderna -- med påföljd att programmet härför kan avbrytas.Det anförda bör , enligt trafikutskottets mening, somsin mening ge regeringen till känna.Jordbruksutskottets yttrande1990/91:JoU2yBilaga 8Sverige och den västeuropeiska integrationenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett jordbruksutskottetm.fl. utskott tillfälle att avge yttrande över vissa under denallmänna motionstiden väckta motioner om och denvästeuropeiska integrationen.I yttrandet behandlar jordbruksutskottet följande motioner:1989/90:Fi207 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att jordbrukspolitiken icke skall anpassastill EG.1989/90:U503 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående svensk medverkan i EEA.1989/90:U515 av m.fl. (vpk) vari yrkas7. att hos regeringen begär att denna tillEG-kommissionen, och framföratt inte kan godta försämringar när det gäller miljön,arbetsmiljön, konsumentskyddet, den generella välfärdspolitiken,fackliga rättigheter, jämlikheten mellan kvinnor och män samtdet demokratiska inflytandet.1989/90:U518 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planering av jordbruksproduktion somkan garantera en långsiktigt uthållig folkförsörjning i helaEuropa.1989/90:U519 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör satsa på att utveckla ECEtill en ännu starkare bas för all-europeiskt miljöarbete änredan är fallet.1989/90:U522 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med miljöfarligtavfall,11. att hos regeringen begär klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG inte omfattar jordbruket.1989/90:U542 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atten försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, ett sämrekonsumentskydd eller en urholkad arbetsmiljö är pris som Sverigeinte är berett att betala för att uppnå EG-anpassning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen refererats från EGs egen miljöutredning om riskenför att EGs inre marknad leder till betydande ökningar avallvarliga miljöproblem,4. att som sin mening ger regeringen till känna attförsenad avveckling av freoner på grund av EG-anpassningen sompåpekats av inte kan godtas,5. att som sin mening ger regeringen till känna attde av energi- och påpekade skillnadernamellan och EG, bl.a. när det gäller miljömotiveradgränskontroll, kontroll av avgasrening och svavelutsläpp, intefår utjämnas genom att sänker sina krav,8. att som sin mening ger regeringen till känna attde skillnader i livsmedelsnormerna mellan och EG sompåvisats av livsmedelsverket icke får utjämnas genom att svenskanormer försvagas eller planerade skärpningar försenas,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de skillnader mellan och beträffandekemikaliekontrollen som kartlagts av KEMI icke får utjämnasgenom att svenska normer försvagas eller att planeradeskärpningar försenas.HearingUtskottet har anordnat en utfrågning med representanter förutrikesdepartementets handelsavdelning, jordbruksdepartementetoch i syfte att erhålla information om detvästeuropeiska integrationsarbetet.UtskottetMiljöpolitik m.m.Enligt motionärerna i motion U515 (v) kan de enskildanationalstaterna inte lösa alla avgörande problem som finns iEuropa. Miljöhoten känner inga gränser. Det krävs ettalleuropeiskt samarbete med för hela bindande beslut inommiljöområdet. Det är viktigt att det rör sig om minimireglersom ger enskilda länder möjlighet att ensamma eller tillsammansmed andra länder gå vidare och skärpa reglerna. Enligtmotionärerna är EG-systemet här ett hinder för en positivutveckling. Detta beror på att varornas fria rörlighet är enöverordnad princip inom gemenskapen. Enligt motionärerna harSverige i EG--EFTA-förhandlingarna när det gäller undantag haften exempellöst låg profil. bör klart och tydligtdeklarera till , och att vi inte kan godta försämringar för svensk delnär det gäller bl.a. miljön (yrkande 7 delvis).I motion U542 (mp) framhålls att EG inte kommer att accepteraett svenskt fasthållande vid hundratals "särregler" i detfortsatta arbetet med EG-anpassningen. Tvärtom kräver EG attalla länder som vill komma i åtnjutande av den inre marknadensfördelar också måste acceptera hela EGs samlade regelverk, dens.k. acquis communautaire, som omfattar allt vad EG enats omsedan år 1957. Enligt motionärerna håller i det pågåendearbetet på att avsäga sig möjligheterna att föra en självständigmiljöpolitik. Rikdagen bör ge regeringen till känna att bl.a. enförsämrad yttre miljö är ett pris som inte är berett attbetala för att uppnå EG-anpassning (yrkande 1, delvis). Inovember 1989 redovisades en av som förutspådde kraftigt ökande miljöproblem pågrund av den inre marknadens dynamiska tillväxteffekter. De irapporten refererade riskerna för att EGs inre marknad ledertill betydande ökningar av allvarliga miljöproblem bör enligtmotionärerna ges regeringen till känna (yrkande 2). Vidareframhålls i motionen att de av energi- och miljödepartementetpåpekade skillnaderna mellan och EG, bl.a. när detgäller miljömotiverad gränskontroll, kontroll av avgasrening ochsvavelutsläpp, inte får utjämnas genom att sänker sinakrav (yrkande 5). Kemikaliekontrollen inom EG är enligtmotionärerna på olika sätt snävare. Det innebär bl.a. att färreämnen klassas som cancerframkallande inom EG än i ochatt EG har högre farlighetströskel. EG saknar vidare regler omuppgiftsskyldighet. Skillnaderna mellan EG och Sverigebeträffande kemikaliekontrollen får inte utjämnas genom attsvenska normer försvagas eller att planerade skärpningarförsenas (yrkande 13).Utskottet vill för sin del framhålla att alla länder måstesamarbeta för att bemästra de regionala och globalamiljöproblemen. Inom många internationella organisationerbedrivs ett intensivt miljösamarbete, och har alltidaktivt verkat för att miljöhänsyn skall tas vid utformningen avorganisationernas rekommendationer och beslut. Detinternationella samarbetet på miljöområdet har under senare årförstärkts, och betydande framsteg har gjorts. Genom desamarbetsformer som etablerats torde de institutionellaförutsättningarna finnas för en ansvarsfull hushållning mednaturresurser och till en djupare insikt och bättre omsorg ommiljön. Det är för framtiden angeläget att söka påverka både EGoch enskilda länder i riktning mot ytterligare ökatmiljömedvetande. Som ett resultat av bl.a. tidigarefrihandelsavtal är graden av samordning på miljövårdsområdetredan i dag hög mellan och . Under senare århar positionerna på miljövårdsområdet flyttats fram inom EG, ochmiljökraven har även mött en allt större förståelse t.ex. inomkommissionen. Detta torde enligt utskottets mening möjliggörakommande gemensamma riktlinjer på miljövårdsområdet. InförEES-förhandlingarna har vissa problemområden identifierats.EFTA-länderna har klargjort vikten av att bibehålla en högambitionsnivå när det exempelvis gäller hälso-, säkerhets-,konsument- och miljöfrågor. För redovisade problemkategorier kandet bli aktuellt att förhandla fram undantag. EGs inställning äratt undantagen måste begränsas till ett minimum. Alltföromfattande krav på särlösningar riskerar att urholka innehålleti ett kommande . Båda parter är dock eniga om attfrågan skall lösas i själva förhandlingsskedet. Ett viktigtelement härvidlag är att EFTA-länderna ges möjlighet att delta iutvecklingen av nya internationella regler. Mot bakgrund av vadsom här anförts om det internationella miljösamarbetet tordesyftet med motionerna U515 yrkande 7 delvis, U542 yrkandena 1delvis, 2, 5 och 13 i allt väsentligt kunna bli tillgodosett.Motionsyrkandena kan därmed lämnas utan vidareåtgärd.I motion U519 (mp) yrkande 5 framförs krav på att Sverigeskall satsa på att utveckla ECE (Economic Commission for Europe)till en ännu starkare bas för all-europeiskt miljösamarbete.Globalt och regionalt samarbete krävs för att sanera miljön ochmöta hoten mot vår överlevnad. Varje land skall kunna skyddanaturen, miljön och sina invånares hälsa och vägra handla medmiljö- och hälsovådliga produkter och produkter som framställsunder omständigheter som strider mot de mänskliga rättigheternaeller innebär ekologisk dumpning. Ökat samarbete mellan öst ochväst är särskilt viktigt nu för att underlätta bl.a. ekologiskåteruppbyggnad. och bör medverka i detta arbete.Även EG kan med förändrade ambitioner utgöra en byggsten inomramen för det all-europeiska samarbetet.Av redogörelsen ovan framgår att det arbete som bedrivs inominternationella fora i allt väsentligt är ägnat att tillgodosesyftet med motion U519 yrkande 5. Motionsyrkandet bör såledesinte medföra någon vidare åtgärd.Miljöpartiet hävdar i motion U522 att EFTA lovat EG att man iframtiden skall avstå från alla restriktioner beträffande bl.a.export, import, återexport, territoriella skyddsregler ochoberättigade säljförbud. Undantag för t.ex. export avmiljöfarligt avfall har inte gjorts. bör hosregeringen begära ett klarläggande om att förhandlingsmandatetmed EG ej omfattar handel med miljöfarligt avfall (yrkande 3).Utskottet erinrar om de riktlinjer för integrationsarbetet somlades fast som ett resultat av behandling under våren1988 av propositionen om och den västeuropeiskaintegrationen (prop. 1987/88:66, UU24, rskr. 245).Förhandlingarna med EG skulle vara förutsättningslösa ochavsikten borde vara att bredda och fördjupa samarbetet med EG påvarje område så långt detta är förenligt medneutralitetspolitiken. Inget område borde vara undantaget frånförhandlingar. De allmänna målen för samarbete med EGbekräftades av (1988/89:UU19). Iregeringens proposition 1989/90:100, bil. 16 såvitt avser vissaavfallsfrågor konstaterades att avfall eller andra farligaprodukter inte skall exporteras till land som saknar resurseratt ta hand om avfallet eller produkten på ett miljöriktigtsätt. Ett samordnat handlande borde eftersträvas i Västeuropa.Inom såväl som miljöprogram, ,pågår arbete med konventioner för att internationellt reglerakontrollen av gränsöverskridande transporter av avfall som kanhota människors hälsa eller miljö. Vidare redovisades bl.a. detarbete som bedrivs på kemikalieområdet inom , Förentanationerna och mellan de nordiska länderna. anslöt sigtill vad som anförts i propositionen om det internationellasamarbetet på avfallsområdet. erinrades om detnordiska samarbetet som har bedrivits parallellt med EGsmotsvarande arbete (1989/90:JoU16, rskr. Mot bakgrund avdet anförda är jordbruksutskottet inte berett att tillstyrka ettsärskilt riksdagsuttalande med anledning av motion U522 yrkande3. Motionen avstyrks i berörd del.I motion U503 (m) framhålls att förmågan att komma till rättamed miljöproblemen kommer att bli avgörande för framtid.De stora miljöproblemen måste lösas på övernationell nivå. I detframtida arbetet med att skapa ett renare kommer EG attspela en betydelsefull roll. EG håller på att etablera engemensam miljövårdsorganisation, (). Organisationen skall även vara öppen för länder utanförEG och enligt motionärerna bör ansöka om medlemskap(yrkande 6).Vid utskottets utfrågning framkom bl.a. att EGs gemensammamiljövårdsorganisation () kommeratt vara öppen för andra länder utanför gemenskaperna.EFTA-länderna har klart manifesterat sitt intresse för ettmedlemskap. Även från EG har ett sådant intresse uttalats.Utskottet förutsätter att frågan om ett svenskt medlemskap i att aktualiseras när organisationen formellt harupprättats. Syftet med motion U503 yrkande 6 torde således iallt väsentligt komma att tillgodoses och motionen bör därförinte föranleda någon vidare åtgärd.Enligt motion U542 (mp) yrkande 4 har i ettförslag till importregleringar av produkter som framställts medhjälp av CFC (freoner) konstaterat att det trots EG-beslut omanslutning till Montrealprotokollet inte ärmöjligt att harmonisera de svenska reglerna med EGsbestämmelser. En försenad avveckling av freoner på grund avEG-anpassningen kan enligt motionärerna inte godtas.EG anslöt sig till det s.k.Montrealprotokollet om en successiv minskning av femfullständigt halogenerade CFC-föreningar samt en frysning avanvändningen av förekommande bromerad motsvarighet, s.k.haloner. Genom en förordning som trädde i kraft den 1 januari1989 har EG fullföljt dessa åtaganden. Förordningen ägertillämpning på import, export, produktion och förbrukning av CFCoch haloner. Fr.o.m. förbjuds import av dessaämnen och från förbjuds import av produkterinnehållande dessa ämnen från land som inte är part iMontrealprotokollet. Därtill har uppmanats till frivilligaöverenskommelser med industrin för att eliminiera ellerytterligare begränsa användningen. beslutade EG attkonsumtion och tillverkning av de ämnen som täcks avMontrealprotokollet helt skall vara eliminerade . Enreducering skall ske så snabbt som möligt.Beträffande det svenska avvecklingsprogrammet förCFC-produkter m.m. vill utskottet erinra om att målet för dennaplan är en total avveckling av användningen av ozonnedbrytandeämnen inom alla användningsområden. Avvecklingsplanen ärtvingande och straffsanktionerad och bygger på dagensförutsättningar, kunskaper och teknik samt på tillgången tillalternativa produkter m.m. Utskottet kan konstatera att detsvenska avvecklingsprogrammet internationellt sett är mycketlångtgående. Enligt vad utskottet erfarit följer regeringenfrågan med uppmärksamhet och erhåller fortlöpande information omutvecklingen av alternativa produkter och processer som kanpåskynda avvecklingen av samtliga ozonnedbrytande ämnen. I juli1989 framlade förslag om förbud mot import avsådana freonprodukter och produkter tillverkade med hjälp avfreon som avses omfattas av det förbud som skall gälla fr.o.m.den 1 januari 1991. I sin rapport nr 3716 redovisarnaturvårdsverket åtgärder till skydd för ozonskiktet och lämnarförslag om förbud mot nyinstallationer och portablahalonbrandsläckare. Enligt vad utskottet erfarit bereds frågan iregeringskansliet. fattade regeringenbeslut om förbud mot import fr.o.m. av vissaskumplastprodukter tillverkade med hjälp av har i uppdrag att senast vid årsskiftet1990-1991 avge förslag om vilka ytterligare varugrupper somskall omfattas av ett eventuellt importförbud fr.o.m. den1 . I likhet med vad miljöministern anförde isamband med en frågestund i (prot. 1989/90:66) anser utskottet att beslut attanta regeringens förslag om att avveckla användningen av CFCligger till grund för det fortsatta arbetet och att det intefinns anledning att ompröva detta beslut. Utskottet upprepadenyligen sin tidigare uttalade inställning om det angelägna i attdetta arbete slutförs (1990/91:JoU3). Med hänsyn härtilloch mot bakgrund av vad som i övrigt anförts bör motion U542yrkande 4 kunna avstyrkas i den mån den inte kan ansestillgodosedd.Jordbrukspolitik m.m.Enligt motionärerna i motion U522 (mp) yrkande 11 ärjordbruket inte helt uteslutet från EG-anpassningen. EFTA har ivisst sammanhang låtit förstå att av EG-kommissionen omnämndaeftergifter rörande jordbruksprodukter kommer att behandlas medett öppet sinnelag och med beredskap för förhandlingar omkonkreta förslag. bör hos regeringen begära ettklarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattarjordbruket. Även i motion Fi207 kräver att densvenska jordbrukspolitiken inte skall anpassas till EG(yrkande 5). skall behålla ett livskraftigt jordbruköver hela landet med biologiskt-organiskt brukningssätt. Därförmåste det slås fast att en anpassning till EG inte kommer attbli aktuell.Utrikesdepartementets handelsavdelning (UDH) har i sin rapportRedovisning av det svenska integrationsarbetet ()sammanfattat förberedelsearbetet inför de formellaförhandlingarna med EG. I rapporten redovisas bl.a.avgränsningen av det materiella innehållet i ett kommandeEES-avtal. Förhandlingarna mellan EFTA och EG omfattar inte ettEFTA-deltagande i EGs gemensamma jordbrukspolitik (CAP).Generell frihandel med jordbruksprodukter är således inteaktuell inom EES. Däremot diskuteras möjligheten att underlättahandeln med specifika produkter med anknytning tilljordbrukssektorn. EG har bl.a. markerat önskvärdheten av attliberalisera handeln med vissa produkter, såsom grönsaker ochfrukt från de fattigare . EFTA har offensivaintressen som i första hand ligger inom området bearbetadejordbruksprodukter. I anslutning härtill diskuteras också nyaregler för råvaruprisutjämning. framlagdalivsmedelspolitiska propositionen (1989/90:146) konstateradesatt förhandlingarna mellan EFTA och EG inte omfattar en gemensamjordbrukspolitik. framhölls att önskemål från EGs sidaom ökat marknadstillträde för vissa jordbruksproduktermotiverade lättnader på EG-marknaden för intressanta svenskaprodukter. Med åberopande av vad som anförts i propositionenframhöll jordbruksutskottet i likhet med vissa motionärer attdet från jordbrukets synpunkt var angeläget med ett ökatmarknadstillträde inom EG för svenska livsmedel. Utskottetutgick ifrån att de lättnader för intressanta produkter somavsågs i propositionen gällde jordbruksprodukter(1989/90:JoU25). Med det anförda bör motionerna U522 yrkande 11och Fi207 yrkande 5 anses besvarade. Motionsyrkandena bör därförinte föranleda någon vidare åtgärd.Enligt motionärerna i motion U518 (c) tyder uppgifterna ommiljöförstöringen i på att omfattande arealerjordbruksmark är obrukbara. Om miljöförstöringen i öst inte kanhejdas finns det risk för att produktiviteten i detösteuropeiska jordbruket inte kan förbättras. Detta oavsett omnäringen får tillgång till modern teknik och nya effektivaproduktionsmetoder. En sådan framtid kommer att medföralångvariga behov av att importera livsmedel för att garanterafolkförsörjningen. Inom EG- och EFTA-länderna planerarregeringarna nu för en snabb reducering av den brukade arealenför att eliminera överskottet av jordbruksprodukter. Medanledning av den nya situationen i våra östeuropeiskagrannländer är det enligt motionärerna viktigt att regeringen isamordningsarbetet med EG aktualiserar frågan om enjordbruksproduktion som kan garantera en långsiktigt uthålligfolkförsörjning i hela (yrkande 13).Jordbruksutskottet konstaterade i samband med behandlingen avden framtida livsmedelspolitiken (1989/90:JoU25) attdet knappast var möjligt att närmare bedöma i vad mån det fannsanledning att göra antaganden om den framtida utvecklingen avden globala livsmedelsförsörjningen som väsentligen avvek frånregeringens bedömning som grundades på FAOs undersökningar ochprognoser. anslöt sig utskottet till vissa motionärerssynpunkter när det gäller de risker för livsmedelsproduktionensom är förenade med ekologiska katastrofer och annan negativmiljöpåverkan. Det ansågs ej meningsfullt att föreslå någotbestämt riksdagsuttalande i en fråga där möjligheterna att drabestämda slutsatser om den långsiktiga utvecklingen i hög gradär begränsade. Med det anförda och med hänsyn till vad utskottetredovisat ovan beträffande avgränsningen av ett eventuelltEES-avtal avstyrks motion U518 yrkande 13.I motion U542 yrkande 8 framhålls att enEG-harmonisering av livsmedelskontrollen bl.a. skulle leda tillförändringar som strider mot vetenskapligt baserade kost- ochhälsoprinciper. Vidare kan en anpassning leda till försämringarbeträffande märkningsprinciper, innehållsdeklarationer,datummärkning och bestrålning av livsmedel. Enligt motionärernafår de skillnader i livsmedelsnormerna mellan och sompåvisats av livsmedelsverket inte utjämnas genom att svenskasäkerhetskrav sänks eller planerade skärpningar försenas.Enligt UDHs ovan (s. 10) nämnda rapport har EGs ochEFTA-ländernas olika kravnivåer på bl.a. livsmedelsområdetidentifierats som ett problemområde inför EES-förhandlingarna.Olika regler finns bl.a. för märkning (innehåll) samt förlivsmedelstillsatser. För dessa problemkategorier kan det bliaktuellt att förhandla fram undantag, övergångsarrangemang ellerandra former av lösningar. Ett kommande syftar tillökad samhandel genom sänkt gränsskydd mellan EG och EFTA och somutskottet framhållit ovan (s. 5) är det mycket viktigt attEFTA-länderna ges möjlighet att delta i utvecklingen av nyaregler inom ramen för ett eventuellt . Härutöver anserutskottet det inte meningsfullt att -- innan förhandlingarnaslutförts -- förorda ett särskilt riksdagsuttalande medanledning av motion U542 yrkande 8. Motionen avstyrks i berörddel.Motionerna föranleder i övrigt inget särskilt uttalande avjordbruksutskottet.Stockholm den 16 oktober 1990På jordbruksutskottets vägnarJan FranssonNärvarande: (), (), SvenEric Lorentzon (m), (), (),(), (), (), IngeCarlsson (s), (), (), AnnikaÅhnberg (v), (), (), KarinStarrin (c) och ().Avvikande meningar1. , och (alla m) anför:Som anförts i motion U503 yrkande 6 kommer förmågan att kommatill rätta med miljöproblemen att bli avgörande för Europasframtid. De stora miljöproblemen måste lösas på övernationellnivå. I det framtida arbetet med att skapa ett renare Europakommer EG att spela en betydelsefull roll. EG håller på attetablera en gemensam miljövårdsorganisation, (). Organisationen skall även vara öppenför länder utanför EG och vi anser att bör ansöka ommedlemskap.2. och (båda c) anför:Uppgifterna om miljöförstöringen i tyder på attomfattande arealer jordbruksmark är obrukbara. Ommiljöförstöringen i öst inte kan hejdas finns det risk för attproduktiviteten i det östeuropeiska jordbruket inte kanförbättras. Detta oavsett om näringen får tillgång till modernteknik och nya effektiva produktionsmetoder. En sådan framtidkommer att medföra långvariga behov av att importera livsmedelför att garantera folkförsörjningen. Inom EG- och EFTA-ländernaplanerar regeringarna nu för en snabb reducering av den brukadearealen för att eliminera överskottet av jordbruksprodukter. Medanledning av den nya situationen i våra östeuropeiskagrannländer är det enligt vår mening viktigt att regeringen isamordningsarbetet med EG aktualiserar frågan om enjordbruksproduktion som kan garantera en långsiktigt uthålligfolkförsörjning i hela . Utskottet borde således hatillstyrkt motion U518 yrkande 13.3. () anför:Som framhållits i motion U515 yrkande 7 (delvis) kan deenskilda nationalstaterna inte lösa alla avgörande problem somfinns i . Miljöhoten känner inga gränser. Det krävs ettalleuropeiskt samarbete med för hela bindande beslut inommiljöområdet. Det är viktigt att det rör sig om minimiregler somger enskilda länder möjlighet att ensamma eller tillsammans medandra länder gå vidare och skärpa reglerna. Enligt min mening ärEG-systemet här ett hinder för en positiv utveckling.