bet · GE01SoU7 · 1990-11-13 00:00:00 — Föredraganden kunde intese att ekonomiska skäl skulle hindra att vårdnaden om ett barnflyttas över till familjehemsföräldrarna men ansåg att det ändåkunde finnas anledning att undersöka om de nuvarandeersättningsmöjligheterna till alla delar var tillfredsställande(prop. s. 41).JO konstaterar i beslut (dnr1639--1641/85) att ersättningen till familjehemsföräldrarminskar efter en vårdnadsöverflyttning. JO pekar på möjlighetenatt i vissa fall kompensera vårdnadshavarna med ekonomisk hjälpoch annat bistånd enligt 5 eller 6 § socialtjänstlagen. JO anseratt frågan bör bli föremål för fortsatta överväganden frånstatsmakternas sida.Enligt (Meddelandeblad nr 29/87) ärsocialnämnden dock skyldig att betala såväl arvode somomkostnadsersättning så länge barnets behov inte kan tillgodosesutan dessa insatser.Tidigare behandlingI propositionen om vård i vissa fall av barn och ungdomar(prop. 1989/90:28) anförde föredraganden bl.a. (s. 94 f.) attdet finns fall, där man redan från början kan förutse enlångvarig placering. I sådana situationer bör man skapaförutsättningar för att barnet skall kunna växa upp under tryggaoch stabila förhållanden. Detta torde i vissa fall lämpligenkunna ske genom att socialnämnden tar initiativ till attvårdnaden om barnet flyttas över till familjehemsföräldrarna,anfördes det. Också i fall där barnet efter en långvarigplacering har rotat sig i familjehemmet, bör socialnämnden,enligt föredragandens mening, i högre grad aktualisera envårdnadsöverflyttning. Särskilt bör detta ske i fall därföräldrarna begär att få hem barnet och det äruppenbart bäst för barnet att få stanna kvar i familjehemmet.Möjligheten att få vårdnaden överflyttad tillfamiljehemsföräldrarna förefaller enligt propositionen hittillsha utnyttjats i liten utsträckning. Huruvida en bidragande orsaktill detta är de ekonomiska förutsättningarna torde vara svårtatt uttala sig om utan någon närmare undersökning, anfördeföredraganden. Han tillade att möjligheterna att kompenserafamiljehemsföräldrar ekonomiskt torde vara ganska goda och ansågdet angeläget att den fortsatta utvecklingen i fråga omöverflyttande av vårdnaden till familjehemsföräldrar följdes.Särskilt viktigt är det att utröna vilka faktorer det är somstyr dels socialnämnderna när det gäller att ta upp frågan om envårdnadsöverflyttning, dels familjehemsföräldrarnas inställningtill att bli vårdnadshavare, anfördes det. Föredraganden utgickfrån att i sin löpande verksamhet uppmärksammardessa frågor.Propositionen behandlades, som tidigare nämnts, av utskottet ibetänkandet 1989/90:SoU15. I betänkandet behandlades ävenmotionsyrkanden (fp) som motsvarar de nu aktuella. Utskottetuttalade i sammanhanget (s. 49) att trots att målsättningenalltid bör vara att föräldrar och barn skall kunna återförenas,kan man inte bortse från att det förekommer fall där enåterförening inom överskådlig tid ter sig orealistisk. När ettlitet barn har beretts vård utanför det egna hemmet, vuxit uppoch funnit sig väl tillrätta i ett familjehem, förekommer detatt barnet känner en större trygghet och känslomässig förankringi familjehemmet än i det egna hemmet. De känslomässigabindningarna mellan barnet och familjehemsföräldrarna kan hablivit väl så starka som banden mellan barnet och dessbiologiska föräldrar, uttalades det vidare. Utskottet deladebedömningen i propositionen, nämligen att möjligheterna att fåvårdnaden om barn och ungdomar överflyttad tillfamiljehemsföräldrar bör kunna utnyttjas i större utsträckning.Utskottet ansåg dock inte att socialnämnden skall vara skyldigatt, med vissa bestämda intervaller, överväga envårdnadsöverflyttning. När och hur ofta frågan bör aktualiserasbör bedömas från fall till fall. I likhet med föredragandenansåg utskottet att det är angeläget att den fortsattautvecklingen följs, såvitt gäller socialnämndernas benägenhetatt medverka till att vårdnadsöverflyttningar kommer till stånd.Utskottet ansåg att det bör vara en uppgift för socialstyrelsenatt göra en analys av orsakerna till att socialnämnderna i såförhållandevis få fall aktualiserat frågan om överflyttning avvårdnaden och vilka ekonomiska följdverkningar envårdnadsöverflyttning för med sig för familjehemmet. Utskottetavstyrkte motionsyrkandena och följde utskottet(beträffande vårdnadsöverflyttningar vid långvarigafamiljehemsplaceringar res. fp, beträffande de ekonomiskavillkoren res. fp, c, mp).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning i fråga omvårdnadsöverflyttningar vid långvariga familjehemsplaceringaroch avstyrker därmed motion So625 (fp) yrkande 8.Utskottet vidhåller uppfattningen att det bör vara en uppgiftför att analysera vilka ekonomiska konsekvenseren vårdnadsöverflyttning får för familjehemmet. Med anledninghärav avstyrks motion So625 (fp) yrkande 9.Behovet av dokumentation inom socialtjänstenMotionenI motion 1989/90:So625 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall omfattas avliknande krav på dokumentation som LVU (yrkande 7).Motionärerna anför att det är viktigt att dokumentationen kringett LVU-ärende är fullständig. Detsamma måste gälla vid sådanaplaceringar av barn och ungdom som sker enligtsocialtjänstlagen, framhåller motionärerna. De påpekar attmissförhållandena kan vara lika stora för den som placerasenligt socialtjänstlagen som enligt LVU.Gällande bestämmelser m.m.Enligt 50 § socialtjänstlagen skall socialnämnden utandröjsmål inleda utredning av vad som, genom ansökan eller påannat sätt, har kommit till nämndens kännedom och som kanföranleda någon åtgärd av nämnden.I 51 § anges, beträffande dokumentationen, att vad somframkommit vid utredning och som har betydelse för ett ärendesavgörande skall tillvaratas på ett betryggande sätt. Regelnavser att uttrycka att dokumentationen, för att vara godtagbar,måste omfatta alla uppgifter som är nödvändiga för enrättvisande bedömning såväl av det enskilda ärendet som avärendets handläggning. Att uppgifterna skall tillvaratas på ettbetryggande sätt innebär att muntliga uppgifter som regel måsteantecknas skriftligen och handlingar av betydelse fogas tillakten i ärendet (prop. 1979/80:1, del A s. 563).Enligt 4 § andra stycket LVU skall en ansökan om vårdenligt lagen innehålla en redogörelse för den unges nuvarandesituation, vilka förutsättningar som åberopas till stöd för attbereda vård enligt lagen, vilka insatser som socialnämndentidigare har vidtagit samt det behov av vård som den unge haroch hur nämnden har tänkt sig att tillgodose detta behov. Det ärlämpligt att socialnämnden i samband med ansökan om vård ger inen specificerad vårdplan, anförs det i proposition 1989/90:28,Vård i vissa fall av barn och ungomar. För länsrättens prövningär det betydelsefullt att det finns en fyllig redovisning om denunge, inte minst i fråga om vilken vård som nämnden avser attanordna, framhålls det vidare (s. 109 f.)Det finns också en allmän skyldighet att i behövligutsträckning dokumentera verksamheten. Denna skyldighet är intereglerad i författning utan anses följa av allmännaförvaltningsrättsliga principer. Räckvidden och omfattningen avdenna skyldighet blir beroende av vilken typ av verksamhet detgäller. Som exempel nämns löpande kontakter med klienterna,behandlingsarbete och annan kurativ verksamhet. Vård- ochbehandlingsarbetet förutsätter vanligen kännedom om klientensförhållanden och tidigare vidtagna åtgärder. Det är särskiltviktigt att det finns tillräckliga anteckningar om detta, när enannan socialarbetare tar över behandlingsarbetet, framhålls deti socialtjänstpropositionen (prop. 1979/80:1, del A s. 433 f.).I (1990:3, Växa i välfärdsland)anser styrelsen att det behövs en förbättrad dokumentation iindividärenden för att uppnå bättre behandling och metoder. Denenskilda individen får inte komma i kläm genom att det brister idokumentationen, anförs det. kommer att medverkatill en metodutveckling på området (s. 138 och 159).Tidigare behandlingI betänkandet 1989/90:SoU15 (s. 54 f.) behandladeutskottet ett likalydande motionsyrkande (fp). Utskottet delademotionärernas inställning om vikten av noggrann och allsidigutredning när det gäller samtliga barn och ungdomar, som behövervård inom . Allt som kommer fram under en sådanutredning, och som är av betydelse för prövningen av ärendet,skall dokumenteras. Detta följer av socialtjänstlagen ochallmänna förvaltningsrättsliga principer, uttalades det. Detfanns dock, enligt utskottets uppfattning, inte anledning förriksdagen att ta något initiativ med anledning av motionen.Motionsyrkandet avstyrktes (res. följdeutskottet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning om vikten av nogranna ochallsidiga utredningar när det gäller barn och ungdomar, sombehöver vård inom . Utskottet anser därför att detär positivt att har för avsikt att medverka metodutveckling på området. Något initiativ från riksdagenssida behövs inte. Utskottet avstyrker motion So625 (fp) yrkande7.Behovet av utbildningsinsatserMotionernaI avsnittet om sexuella övergrepp mot barn behandlas ettmotionsyrkande (fp) om behovet av personalutbildning.Ytterligare några motioner som rör frågan om utbildning harväckts.I motion 1989/90:So213 av m.fl. (c) yrkasett tillkännagivande om översyn av utbildningen av personal vid§ 12-hemmen (yrkande 11). Motionärerna anser att denutbildning som ges är helt otillräcklig. För att höjavårdarnas kunnande och för att motverka "utbrändhet" hos dembehövs en mer planmässig utbildning. (Motiveringen återfinns imotion 1989/90:Ju607. )I motion 1989/90:So234 av m.fl. (fp)hemställs om ett tillkännagivande om hur organisationen föromhändertagande av unga skall vara utformad (yrkande 2 iresterande del). Fortbilningen av den personal som är verksaminom familjehemmen, hemmen för vård eller boende samt de s.k. §12-hemmen måste enligt motionärerna förstärkas. (Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Ju810. )I motion 1989/90:So625 av m.fl. (fp)hemställs om ett tillkännagivande om utbildning och fortbildninginom och familjehemmen (yrkande 6).Socialtjänsten måste enligt motionärerna ha tillräckligaresurser samt tillgång till utbildning, fortbildning ochkontinuerlig metodutveckling för insatser när barn far illa.Även familjehemmen, som ofta ställs inför orimligt svårauppgifter, måste få erforderligt stöd. Kommunerna måste ha ettutbildningsansvar och familjehemsföräldrarna måste tillerkännasen rimlig social och ekonomisk trygghet, anför motionärerna.BakgrundI JOs ämbetsberättelse 1987/88 (s. 144 f.) underströksbetydelsen av att verkar för att personalen vid§ 12-hemmen ges den utbildning och fortbildning som är nödvändigför att hemmen skall kunna tillgodose behoven hos de mestutsatta ungdomarna.Som framgått ovan avser att medverka till attutbildningsmöjligheterna för personal vid de särskildaungdomshemmen blir bättre (1990:4, Vård utomhemmet).I 1990:3, Växa i välfärdsland behandlasockså vissa utbildningsfrågor. Genom metodutveckling,systematisering av kunskaper, uppföljning och utvärdering börenligt en ökad professionalism uppnås.Socialarbetarna bör ges ökat stöd genom program och riktlinjersamt genom den politiska och administrativa ledningen.Socialstyrelsen kommer att medverka till att dess förslag kanförverkligas (s. 169 f.).Tidigare behandlingI betänkandet 1989/90:SoU15 (s. 50) behandlade utskottetett antal motionsyrkanden (fp, c) om behovet avutbildningsinsatser. Utskottet anförde att resultatet avsocialtjänstens arbete med socialt utsatta familjer och ungdomargivetvis är beroende av vilken kunskap och vilket engagemang denegna personalen har. Utskottet erinrade om att det tidigare ibetänkandet framhållit vikten av att familjehemsföräldrar gesstöd och handledning i sitt arbete samt att utskottet hadeuttalat sig positivt till att handläggandepersonal får del av personalutvecklande insatser ochkvalificerad handledning. De stödjande och personalutvecklandeinsatserna bör kunna utformas på så sätt att arbetsmetodikenhela tiden utvecklas, anfördes det. Utskottet ansåg sålunda attall personal, som arbetar med vård av barn och ungdomar, bör hatillgång till lämplig fortbildning. Utskottet utgick från attregeringen följer utvecklingen på området. Något initiativ frånriksdagens sida ansåg utskottet inte nödvändigt. Motionernaavstyrktes och följde utskottet (res. m, fp, c).Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas inställning i fråga ombetydelsen av utbildning och fortbildning avfamiljehemsföräldrar, av personalen vid de särskildaungdomshemmen och inom överhuvudtaget. Det ärdärför, enligt utskottets mening, mycket positivt attsocialstyrelsen avser att medverka till att förstärka depersonalutvecklande insatserna för dessa grupper.Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte behövs någotinitiativ från sida med anledning av nu aktuellamotioner. Utskottet avstyrker därför motionerna So213 (c)yrkande 11, So234 (fp) yrkande 2 i resterande del och So625 (fp)yrkande 6. beträffande registrering av kroppsskadoratt avslår motion 1989/90:So625 yrkande 1,res. 1 (fp, c)2. beträffande skyddsombud för bekämpande avbarnolycksfallatt avslår motion 1989/90:So625 yrkande 2,res. 2 (fp)3. beträffande förebyggande barn- och ungdomsvårdatt avslår motion 1989/90:So482 yrkandena 1--5res. 3 (mp)4. beträffande en förstärkt barnkompetensatt avslår motion 1989/90:So625 yrkandena 14 och 15,res. 4 (fp)5. beträffande utbildning om MBDatt avslår motion 1989/90:So542 yrkande 1,res. 5 (fp)6. beträffande ett träningscenter för barn med handikappatt avslår motion 1989/90:So542 yrkande 2,7. beträffande sexuella övergrepp mot barnatt med anledning av motionerna 1989/90:So202,1989/90:So213 yrkande 13, 1989/90:So327 yrkandena 1 och 2,1989/90:So625 yrkandena 3--5 samt 1989/90:So629 delvis som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 6 (s)8. beträffande insatser för flyktingbarnatt avslår motion 1989/90:So409 yrkande 2,9. beträffande särskilda åtgärder för invandrarungdomaratt avslår motion 1989/90:So292,res. 7 (v, mp)10. beträffande familjerådgivningenatt med anledning av motionerna 1989/90:So239 och1989/90:So324 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,11. beträffande åtgärder för att förhindraungdomsbrottslighetatt avslår motion 1989/90:So234 yrkandena 1 och 3,res. 8 (fp)12. beträffande olika brottsförebyggande åtgärderatt avslår motionerna 1989/90:So213 yrkandena 1 och8 samt 1989/90:So291,res. 9 (c)13. beträffande vissa öppenvårdsinsatseratt avslår motionerna 1989/90:So226 yrkande 5,1989/90:So261 yrkande 5 och 1989/90:So298 yrkande 5,res. 10 (m)14. beträffande alternativa vårdformeratt avslår motionerna 1989/90:So213 yrkande 2,1989/90:So234 yrkande 2 delvis och 1989/90:So258,res. 11 (fp, c)15. beträffande de särskilda ungdomshemmenatt med anledning av motionerna 1989/90:So213yrkandena 9 och 10 samt 1989/90:So625 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. beträffande organisationen för omhändertagande av ungaatt avslår motion 1989/90:So234 yrkande 2 delvis,17. beträffande huvudmannaskapet för de särskildaungdomshemmen m.m.att avslår motionerna 1989/90:So209, 1989/90:So261yrkandena 1--4 och 1989/90:So298 yrkandena 1--4,res 12. (m)18. beträffande enskilda hem för vård eller boendeatt avslår motion 1989/90:So625 yrkande 10,res. (fp)19. beträffande tillsyn av familjehemsvårdenatt avslår motion 1989/90:So289,20. beträffande barn- och ungdomspsykiatrinatt avslår motion 1989/90:So625 yrkande 12,res. (m, fp, c, mp)21. beträffande psykologisk behandling vid engagemang isekter att avslår motionerna 1989/90:So451 och1989/90:So470,res. (v)22. beträffande vårdnadsöverflyttningar vid långafamiljehemsplaceringaratt avslår motion 1989/90:So625 yrkande 8,res. 16 (fp)23. beträffande de ekonomiska villkoren vidvårdnadsöverflyttningaratt avslår motion 1989/90:So625 yrkande 9,res. 17 (fp, mp)24. beträffande behovet av dokumentationatt avslår motion 1989/90:So625 yrkande 7,res. (fp)25. beträffande behovet av utbildningsinsatseratt avslår motionerna 1989/90:So213 yrkande 11,1989/90:So234 yrkande 2 i resterande del och 1989/90:So625yrkande 6.res. 19 (m, fp, c)den 13 november 1990På socialutskottets vägnarDaniel TarschysNärvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (), (), AnitaStenberg (mp), () och (). Registrering av kroppsskador (mom. 1)(), (), () och () anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"En viktig" och slutar med "(fp) yrkande 1." bort ha följandelydelse:En grundförutsättning för att barnolycksfall och skador pågrund av mobbning skall kunna förebyggas är att det finns ettenhetligt system för registrering, rapportering och uppföljningav olyckor. På initiativ har inletten central registrering av olycksfallsskador. Det är viktigt attdessa insatser påskyndas och att statistiken utformas så att denfångar upp även de för barn speciella riskerna. Vidare måsterutiner utarbetas för uppföljning av registreringen, så attförebyggande åtgärder kan vidtas. Detta bör ges regeringen tillkänna med anledning av motion So625 (fp) yrkande 1.dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa:1. beträffande registrering av kroppsskadoratt med anledning av motion 1989/90:So625 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall (mom. 2)och (båda fp) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "2 avstyrks." bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns starkaskäl att, med hjälp av skyddsombud, försöka minska skadorna hosbarn. Organisationen för elevskyddsombud bör snabbt byggas utoch bli heltäckande. För de mindre barnen är det lämpligt attföräldrar utbildas till barnskyddsombud. Regeringen bör snarastöverväga formerna för en utbildning av föräldrar tillskyddsombud. Vad utskottet här anfört med anledning av motionSo625 (fp) yrkande 2 bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa:2. beträffande skyddsombud för bekämpande avbarnolycksfallatt med anledning av motion 1989/90:So625 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Förebyggande barn- och ungdomsvård (mom. 3)() anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 12 som börjar med"" och slutar med "yrkandena 1--5." bort ha följandelydelse:Stora resurser måste enligt utskottet sättas in när det gällersocialt förebyggande arbete bland barn och ungdomar.Socialstyrelsen bör ta initiativ till inrättandet av nyagrupper för förebyggande psykosocialt arbete i såväl kommunersom landsting. I likhet med motionärerna anser utskottet vidareatt barnavårdscentralerna har en mycket viktig roll i detförebyggande arbetet. Barnavårdscentralerna måste därförgaranteras tillräckliga resurser för att kunna bedriva sittarbete. Enligt utskottet bör barnavårdscentraler typ Iåterinföras i tätorterna. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenge regeringen till känna med anledning av motion So482 (mp)yrkandena 1--5.dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa:3. beträffande förebyggande barn- och ungdomsvårdatt med anledning av motion 1989/90:So482 yrkandena1--5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. En förstärkt barnkompetens (mom. 4)och (båda fp) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 12 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "14 och 15." bort ha följandelydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det ärangeläget att finna former för metodutveckling, utbildning ochutvärdering av arbetet med barn som far illa. En rad åtgärder påskilda områden skulle kunna stärka barnkompetensen och vidgabarnperspektivet inom ansvarsområde. Ett samlatförslag till åtgärdsprogram bör därför föreläggas . nu anfört bör ge regeringen till känna medanledning av motion So625 (fp) yrkandena 14 och 15.dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa:4. beträffande en förstärkt barnkompetensatt med anledning av motion 1989/90:So625 yrkandena14 och 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Utbildning om MBD (mom. 5)och (båda fp) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 14 som börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "avstyrks således." bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är mycketangeläget att personalen inom , hälso- ochsjukvården samt skolan får kunskaper om handikapp och om barnsom har sjukdomen Minimal Brain Dysfunction (MBD). Kunskap ombarn med MBD bör också tas med i utbildningen för allayrkesgrupper, som i sitt arbete kommer i kontakt med människormed handikapp. Vad utskottet nu anfört med anledning av motionSo542 (fp) yrkande 1 bör ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa:5. beträffande utbildning om MBDatt med anledning av motion 1989/90:So542 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Sexuella övergrepp mot barn (mom. 7)(), (), (), IngridAndersson (s), (), (), JanAndersson (s) och () anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 19 som börjar med"gav" och slutar med "(delvis)." bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att flera olika myndigheter förnärvarande är djupt engagerade i de frågor som tas upp imotionerna. kommer att lämnaförslag på hur olika instanser skall kunna förbättra ocheffektivisera sina insatser. står i begrepp attge ut allmänna råd beträffande bl.a. socialtjänstenshandläggning av misstänkta övergrepp mot barn. Med hänsyn tillvad utskottet nu anfört får syftet med de aktuella motionerna ihuvudsak anses vara tillgodosett. Motionerna So202 (c), So213(c) yrkande 13, So327 (c) yrkandena 1 och 2, So625 (fp)yrkandena 3--5 och So629 (mp)(delvis) avstyrks följaktligen.dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa:7. beträffande sexuella övergrepp mot barnatt avslår motionerna So202 (c), So213 (c) yrkande13, So327 (c) yrkandena 1 och 2, So625 (fp) yrkandena 3--5 samtSo629 (mp)(delvis),7. Särskilda åtgärder för invandrarungdomar (mom. 9)() och () anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 22 som börjar med"De problem" och slutar med "avstyrks sålunda." bort ha följandelydelse:För att kunna hjälpa arbetslösa invandrarungdomar, som är påväg att bli utslagna, krävs det ett sammansatt åtgärdsprogram,anser utskottet. Ett stödprojekt bör organiseras så attinvandrare anställs för att arbeta inom sin egen nations- ochspråkgrupp. De invandrare som skall arbeta med verksamhetenmåste ges en grundlig utbildning för att finna sig väl tillrätta bland svenska institutioner inom olika områden. Detta ärnödvändigt för att invandrarungdomarna skall få det konkretastöd som de behöver i olika situationer. Utskottet anser attresurser bör ställas till kommunernas förfogande för sådanastödprojekt. Detta bör ges regeringen till känna med anledningav motion So292 (vpk).dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa:9. beträffande särskilda åtgärder för invandrarungdomaratt med anledning av motion 1989/90:So292 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Åtgärder för att förhindra ungdomsbrottslighet (mom. 11)och (båda fp) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 27 som börjar med"Utskottet har" och slutar med "1 och 3." bort ha följandelydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att kampen motmissbruk är en av de viktigaste åtgärderna för att komma tillrätta med ungdomsbrottsligheten. Stora resurser måste därföravsättas för sådana insatser. Framför allt är det viktigt attungdomar ges goda alternativ till missbruk och kriminalitet. Närdet gäller att erbjuda ungdomar en meningsfull fritid har såvälkommuner som folkrörelser ett stort ansvar. Vidare bör desociala fältinsatserna öka. Genom att vara tillsammans medungdomarna i deras egna miljöer, även efter kontorstid, kansocialarbetare i många fall förhindra att de unga begår brott.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av attingripa tidigt, när en ung person uppvisar ett asocialtbeteende.