bet · GE01KU1 · 1990-10-09 00:00:00 — En sådan översyn borde enligt utskottetsärskilt vara inriktad på de konflikter som kan uppkomma mellanJK:s olika arbetsuppgifter och skulle även kunna innefatta enrenodling av verksamheten. Centralt i detta sammanhang ärgivetvis att pröva frågan om justitiekanslerns rätt att väckaåtal på olika områden. Något särskilt uttalande av avdet slag som förordas i motion K216 är därför enligt utskottetinte befogat. Etikregler för politiker m.m.MotionernaBehovet av etikregler för politik och samhällsliv behandlas iflera motioner. I motion K257 av och (båda c) ges en översikt över etikdebatten . I motionen påpekas att några yrkesgrupper sedangammalt enats kring etiska regler. Det gäller t.ex. läkare,advokater och journalister. I motionen erinras om att undersenare år har ledande företrädare för olika samhällsintressenallt oftare kritiserats för oetiskt handlande.Enligt motionärerna är det för att stärka förtroendet för detpolitiska livet angeläget att politikerna driver en etiskdiskussion och enas om vissa grundläggande etiskaförhållningsregler. Sådana regler kan utformas i samverkanmellan partierna, t.ex. i en arbetsgrupp under ledning avriksdagens talman. Reglerna kan sedan antas av partiernasstyrelser, kongresser och stämmor och tjäna till ledning för detdagliga arbetet.Enligt motionärerna är sådana etiska regler inte avsedda attersätta väljarnas granskning av sina politiker genom den vanligapolitiska processen -- i partier och i val. De skall i ställettjäna som ett instrument för självsanering och som en vägledningoch ett stöd i politikernas dagliga arbete.Motionärerna föreslår att dels beslutar utarbeta ensådan regelsamling, dels hos regeringen begär en utredning föratt stimulera till åtgärder för att ge etiska värderingarutrymme i myndighetsutövningen hos offentliga organ.Även i motion K226 av () påpekas att man påområde efter område inser behovet av etiska grundregler förverksamheten. Enligt motionären borde det även på det politiskaområdet vara angeläget med en handbok i etik. I motionen yrkasatt begär att regeringen låter utarbeta förslag sådan handbok.I motion K813 av Per () erinras om att motionärenunder ett drygt årtionde då och då återkommit med förslag om enutredning om formerna för insyn i vissa makthavaresprivatekonomi. Enligt motionären är en viktig skillnad mellanSverige och andra länder, inte minst , att man på andra hållförsöker göra något åt den bristande etiken. I många länder ärpolitiker och högre tjänstemän utsatta för mycket hårdgranskning av etiska kommittéer och parlamentsutskott. Imotionen påpekas att den amerikanska kongressen t.ex. beslutatatt förbjuda sina medlemmar att ha extrainkomster och attliknande regler finns på andra håll.I motionen yrkas att föranstaltar dels om enutredning av gällande praxis för insyn och kontroll m.m.beträffande höga makthavare i en rad länder, dels om ensammanställning av inträffade fall av maktmissbruk förprivatekonomisk i under 1980-talet.Behovet av etiska värderingar i samhällslivet behandlas ocksåi motion K807 av m.fl. (c). Enligt motionen utgörfolkrörelser, kyrkor och samfund på detta område en resurs somdet blir alltmer angeläget att man tar till vara.Folkrörelsernas betydelse för demokratin diskuteras i motionK242 av m.fl. (fp). Motionärerna hävdar attsvensk demokrati är ett barn av folkrörelserna och säger sigvara övertygade om att folkrörelserna kommer att bli avgörandeför om demokratin skall förbli vital. Enligt motionärernasmening skall staten stödja men inte söka styra folkrörelserna.De tvingas dock konstatera att statens stöd till folkrörelsernaminskat, t.ex. genom indragning av stöd tillorganisationstidningar.I motion K804 av och (båda s)påpekas att vissa grupper och bosatta i vissa områden kan hasvårigheter att följa den offentliga politiska verksamheten ochatt de har ett lågt valdeltagande. Motionärerna hävdar attdessa grupper ofta också kännetecknas av att de saknar kontaktmed kulturupplevelser och att deras sociala relationer är dåligtutvecklade. Åtgärder måste enligt motionärerna vidtas för attkomma till rätta med detta problem. Åtgärderna skall enligtmotionen vara informella och komma på kvartersnivå. I motionenpekas bl.a. på den roll folkrörelser,folkbildningsorganisationer och folkhögskolor skulle kunnaspela i detta sammanhang. Som lämplig huvudman för ett projektsyftande till försöksverksamhet i kommunerna föreslåsregeringens storstadsutredning.Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte (1989/90:KU12) motioner ominsyn i politikers och andra makthavares privatekonomi samt ominförande av ett "politikeransvar". Utskottet erinrade liksomtidigare om de möjligheter till insyn i en persons privataekonomiska förhållanden som svensk lagstiftning ger. Bl.a. ärinkomst- och förmögenhetsuppgifter offentliga. Någrasärbestämmelser för politiska beslutsfattare i dessa hänseendenvar enligt utskottet inte motiverade.Utskottet ville i sammanhanget särskilt peka på partiernascentrala roll i det politiska systemet i . Det bordeenligt utskottet ankomma på partierna att försäkra sig om att dekandidater de nominerar för olika politiska uppdrag -- tillföljd av privata ekonomiska förhållanden eller av annan orsak --inte är mindre väl skickade att på ett förtroendefullt sättsköta uppdragen.Utskottet gör samma bedömning nu och avstyrker motion K813.Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att engrundläggande strävan i det författningspolitiska arbetet harvarit att i så liten utsträckning som möjligt reglera partiernasverksamhet och inre förhållanden. Vidare har det varit enbärande tanke att i ett representativt demokratiskt system börde valda politikerna ges stor frihet att på det sätt de finnerbäst representera sina väljare och de partier de företräder. Detankommer därför på partierna och ytterst väljarna att tillse attderas företrädare i olika valda församlingar utövar sina uppdragpå ett etiskt acceptabelt sätt. Enligt utskottet skulle avstatsmakterna initierade eller utfärdade regelsamlingar av detslag som föreslås i motionerna K257 och K226 kunna uppfattas somredskap för försök att på ett otillbörligt sätt påverkapartiernas inre liv. Motionerna avstyrks.Utskottet har tidigare, (KU 1979/80:3), framhållitvilken betydelsefull roll folkrörelserna spelar isamhällsarbetet.Kulturutskottet har vid ett stort antal tillfällen behandlatmotionsförslag om samhällets stöd till folkrörelserna. Vidsamtliga tillfällen har kulturutskottet framhållit den viktigaroll som folkrörelserna har spelat och spelar för det svenskasamhällets utveckling. Senast skedde det (1989/90:KrU3) då utskottet ånyo framhöll att ett aktivtföreningsliv är av stor betydelse för att människor skall blidelaktiga i det fortsatta samhällsbyggandet.Kulturutskottet erinrade också om att folkrörelseutredningen isitt avlämnade slutbetänkande (SOU 1988:39) Måloch medel -- nya principer för det statliga stödet tillföreningslivet föreslagit nya principer för den statligabidragsgivningen till föreningslivet. ansåg attden fortsatta beredningen av utredningens förslag inte bordeföregripas och att de då aktuella motionsyrkandena därför inteborde föranleda någon åtgärd.Utskottet delar den i motionerna K807, K242 och K804 framfördauppfattningen att folkrörelserna fortsatt har en betydelsefullroll att spela för att tillförsäkra en vital demokrati ochmedborgerligt deltagande i samhällslivet. Som utskottet framförti tidigare sammanhang är det viktigt att samhällets stöd pådetta område utformas på ett sätt som stämmer överens medfolkrörelsernas krav på en fri och obunden ställning. Motionernaföranleder ingen annan åtgärd från utskottets sida.14. Ny grundlagsutredningI motion K215 yrkande 12 av m.fl. (fp)erinras om det omfattande behov av översyn av grundlagen somredovisats i motionen i övrigt. Det gäller valsystemet, deenskildas ställning i förhållande till staten, fri- ochrättigheterna, kontrollmakten och kontrollen av myndigheterna.Därutöver finns enligt motionen behov av precisering avskattebegreppet, förbudet mot retroaktiv lagstiftning,myndighetsbegreppet samt normgivningsmaktens fördelning.Motionärerna anser att det nu behövs en ny grundlagsutredning.Enligt motionen borde den ökade kunskap om maktens fördelning iSverige som maktutredningen ger kunna ge bidrag till en nygranskning av hur makten utövas i Sverige.I motion K230 yrkande 1 av m.fl. (c) redovisasförslag till grundlagsändringar som enligt motionärerna syftartill reformer av det demokratiska systemet, förbättraträttsskydd och klarläggande av omtvistade grundlagsbestämmelser.Utöver vad som redovisats under punkterna 2, 3, 5, 6 och 10 idetta betänkande innehåller motionen också förslag om exempelvisreglering i grundlag av beslutsformerna inom regeringen och omförstärkning av lagrådets ställning. Utredningen bör enligtmotionärerna också göra en genomgång av de delar av grundlagensom gett upphov till tolkningstvister. Det gäller t.ex.myndighetsbegreppet, avgränsningen mellan skatter och avgifter,retroaktiv beskattning samt normgivningsmaktens fördelning.I motion K254 av () yrkas på en utredning avfrågan om ökade möjligheter till direkt politiskt medborgerligtinflytande, utökat skydd för individuella rättigheter och enförbättrad kontroll av den politiska makten. Motionären hävdaratt när man regeringsform till nackdel förmaktdelningen lade tyngdpunkten på , förbisågs behovetav kontroll av att de olika högsta statsorganen håller sig inomde gränser grundlagen uppställer. Den rättsliga tolkningen avgrundlagen utövas enligt motionen i praktiken genom politiskamajoritetsbeslut, vilket inte är förenligt med de principer somrättsstaten uppställer. I motionen redovisas ett förslag till nygrundlag som utarbetats av en sexmannagrupp i vilken motionäreningått.Utskottets bedömningSedan grundlagsreformen genomfördes har utredningsarbetet somtidigare redovisats fortsatt på två huvudområden, dels rörandeskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna, dels degrundläggande frågorna kring valsystemet, mandatperiodens längd,den gemensamma valdagen m.m. På det förra området leddeutredningsarbetet till att i två omgångar, 1976 och1979, beslöt om förstärkningar.På det senare området har det trots utredningsarbetet hittillsvisat sig omöjligt att finna lösningar vilka har ett brettpolitiskt stöd. Den senaste av grundlagsutredningarna,folkstyrelsekommittén, presenterade sitt slutbetänkande 1987.Dess förslag till förlängning av mandatperioderna för ,landstingen och kommunfullmäktige kom som nämnts ovan (punkt5)aldrig att föreläggas . Anledningen var attförutsättningarna saknades för att förslaget skulle få ett brettstöd i . Inte heller kommitténs förslag för attåstadkomma en högre grad av personval (jfr punkt6) erhöll ensådan uppslutning att regeringen fann det meningsfullt attframlägga det för riksdagen.Enligt utskottet har förutsättningarna för att nå fram till deönskade breda lösningarna inte ändrats sedanfolkstyrelsekommittén avslutade sitt arbete. Utskottet finnerdärför inte anledning att nu föreslå tillsättandet avytterligare en grundlagsutredning. Motionerna K215 yrkande 12,K230 yrkande 1 samt K254 avstyrks. Som framhållits ovan iavsnittet om den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd(punkt 5) är det dock angeläget att den författningspolitiskadebatten fortsätter i syfte att nå de eftersträvade bredapolitiska lösningarna. beträffande övergång till republikatt avslår motion 1989/90:K240,res. 1 (v)2. beträffande lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m.att avslår motionerna 1989/90:K204,1989/90:K206yrkandena 13 och 14, 1989/90:K215 yrkande 6, 1989/90:K230yrkande 1 såvitt nu är i fråga samt 1989/90:K251,res. 2 (m)res. 3 (fp, c)3. beträffande folkomröstningsinstitutetatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 3,1989/90:K215 yrkande 3 och 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är ifråga,res. 4 (m, fp, c, mp)4. beträffande utlandssvenskarnas rösträttatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 4,1989/90:K210 och 1989/90:K215 yrkande 4,res. 5 (m, fp, c)5. beträffande invandrarnas rösträttatt avslår motion 1989/90:K223,res. 6 (v, mp)6. beträffande rösträttsåldernatt avslår motion 1989/90:K233,res. 7 (mp)7. beträffande mandatperiodens längd och den gemensammavaldagenatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 5,1989/90:K215 yrkande 2, 1989/90:K219 yrkandena 1 och 2,1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är i fråga och 1989/90:K245,res. 8 (m, fp, c, mp)8. beträffande personvalatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 1,1989/90:K215 yrkande 1 och 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är ifråga,res. 9 (m, fp, c)9. beträffande fyraprocentsspärrenatt avslår motion 1989/90:K248 yrkande 2,res. 10 (v, mp)10. beträffande partistödetatt avslår motion 1989/90:K248 yrkande 1,res. 11 (mp)11. beträffande antalet ledamöter i riksdagenatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 2 och1989/90:K323,res. 12 (m)12. beträffande mångsyssleriet i politikenatt avslår motion 1989/90:K307,res. 13 (mp)13. beträffande val av statsministeratt avslår motionerna 1989/90:K203 och 1989/90:K304,res. 14 (mp)14. beträffande utlysande av extra valatt avslår motion 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nuär i fråga,res. 15 (c)15. beträffande behörighetskrav för statsrådatt avslår motion 1989/90:K217,res. 16 (v, mp)16. beträffande domarnas arbetsrättsliga ställningatt avslår motion 1989/90:K247,res. 17 (mp)17. beträffande åtal mot justitieråd och regeringsrådatt avslår motion 1989/90:K216,res. 18 (v)18. beträffande etikregler för politiker m.m.att avslår motionerna 1989/90:K226, 1989/90: K257och 1989/90:K813,res. 19 (mp)19. beträffande folkrörelsernas rollatt avslår motionerna 1989/90:K242, 1989/90:K804 och1989/90:K807,20. beträffande ny grundlagsutredningatt avslår motionerna 1989/90:K215 yrkande 12,1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är i fråga och 1989/90:K254.res. 20 (fp, c)den 9 oktober 1990På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), (), TorgnyLarsson (s), (), (), (), (), (), (), () och (). Övergång till republik (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "avstyrker motion K240" bortha följande lydelse:Monarkin är en rest från det feodala ståndssamhället ochstrider mot principerna för ett demokratiskt statsskick och omalla människors lika värde. Även om konungens makt formellt settär begränsad saknar monarkin inte maktpolitisk betydelse. Den ären ideologisk maktfaktor som tjänar att bevara en borgerliglivshållning och motverka strävandena mot jämlikhet ochsolidaritet. Statschefen är en av landets främsta företrädareoch dennes uppgifter är således av stor betydelse. Det är därförenligt utskottets mening viktigt att statschefen är välförankrad i landets politiska liv.Monarkin har för länge sedan spelat ut sin roll i ochbör ersättas med ett demokratiskt statsskick, därstatsöverhuvudet väljs av folket. Formerna för detta börutredas.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande övergång till republikatt med bifall till motion 1989/90:K240 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omövergång från en ärftlig monarki i till ettrepublikanskt styrelseskick.2. Lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m. (mom.2), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "K251 avstyrks" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet finns det tydliga tecken på bristande respekthos regeringen för grundlagens krav vad gäller såväl innehållsom beredning vid lagstiftning. Nuvarande reglering med krav påuppenbar avvikelse som grund för lagprövning har skapat utrymmeför lagstiftning som stämmer mindre väl överens medregeringsformens krav. En utvidgad lagprövningsrätt bör därförinföras. Lagprövning bör kunna ske även om avvikelsen inte äruppenbar. En sådan ändring skulle göra att domstolar ochmyndigheter fick större möjligheter att vägra tillämpa engrundlagsstridig lag. Enligt utskottet finns det emellertidanledning räkna med att en sådan lagprövning även i framtidenkommer att äga rum endast vid sällsynta tillfällen.Det kan tänkas att en utvidgad lagprövningsrätt inte skullevara tillräcklig för att garantera en grundlagsenliglagstiftning och tillämpning. Det kan därför finnas skäl attutreda frågan om inrättande av en författningsdomstol.En författningsdomstol i skulle enligt utskottetsmening ha till främsta uppgift att vaka över att de i grundlagenförankrade fri- och rättigheterna inte kränks.Behovet av att få vissa frågor med anknytning till grundlagoch t.ex. vallag prövade, utifrån strikt juridiskautgångspunkter, framstår som alltmer markerat.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m.att med bifall till motion 1989/90:K206 yrkandena 13och 14 och med anledning av motionerna 1989/90:K204,1989/90:K215 yrkande 6, 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är ifråga samt 1989/90:K251 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.3. Lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m. (mom.2)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "K251 avstyrks" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet bör en översyn av reglerna förlagprövningsrätten komma till stånd. Ett borttagande av det s.k.uppenbarhetsrekvisitet bör i detta sammanhang övervägas. Ingenkan vara betjänt av att det kan hävdas att riksdag och regeringhar ett visst spelrum för olagliga beslut, som inte kan påtalasi efterhand.Utskottet vill dock betona att ett tillstånd därlagprövningsrätten kommer till vidsträckt användning inte ärönskvärt. Prövningen kommer i efterhand, ibland långt efter detatt en omstridd bestämmelse antagits. Ett underkännande kansåledes få omfattande konsekvenser.Skulle lagprövningen i ett stort antal fall leda tillunderkännande av utfärdade bestämmelser, måste det ses som ettmycket allvarligt tecken på besvärande brister inormgivningssystemet som helhet, inte minst vad gällergrundlagarnas utformning. Dessa brister måste enligt utskottetavhjälpas, i första hand genom förebyggande åtgärder.Om en särskild författningsdomstol inrättades skulle manenligt utskottets mening knappast kunna ha kvarlagprövningsrätten i nuvarande form. Författningsdomstolenskulle i så fall bli ett med högsta domstolen ochregeringsrätten konkurrerande organ.Utländska erfarenheter visar att en författningsdomstol tillsin funktion vanligen blir en extra och ibland betydelsefullpolitisk instans. De känsligaste frågorna en författningsdomstolfår att ta ställning till är sådana som det råder politisk stridkring. En politisering av tillsättningen av domare är därförsvår att undvika. Enligt utskottet måste det i princip alltidanses diskutabelt att lägga politisk makt på instanser av vilkadet inte kan utkrävas politiskt ansvar.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m.att med bifall till motionerna 1989/90:K215 yrkande6 och 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är i fråga och medanledning av motionerna 1989/90:K204, 1989/90:K206 yrkande 13samt med avslag på motionerna 1989/90:K206 yrkande 14 och1989/90:K251 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. (mom. 3)(), (), (),(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "K230 yrkande 1 såvitt nu äri fråga" bort ha följande lydelse:Den svenska författningen har -- jämfört med många andraländers -- ett begränsat minoritetsskydd. Det finns enligt våruppfattning anledning att i olika sammanhang stärkaminoriteternas rätt. Det ter sig naturligt att en minoritet iriksdagen i vissa lägen skall ha rätt att föra en fråga direkttill rådgivande folkomröstning.Skälen för att utöka möjligheterna till folkomröstning ärflera. Nya frågor kan bli aktuella där de politiska partiernainte kan göra anspråk på att tala för en samlad folkopinion.Vissa frågor skär genom partilinjerna eller följer intetraditionella skiljelinjer i politiken.Mot denna bakgrund framstår det som viktigt att prova om t.ex.en minoritet inom skall ges möjlighet att få tillstånd folkomröstningar.Enligt utskottets mening bör frågan bli föremål för nybehandling i lämpligt sammanhang i syfte att ge den en merinträngande och fullständig beredning.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande folkomröstningsinstitutetatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande3, 1989/90:K215 yrkande 3 och 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nuär i fråga som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.5. Utlandssvenskarnas rösträtt (mom. 4)(), (), (),(), (), () ochGöran () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet gör" och på s. 9 slutar med "yrkande 4 avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskarrösträtt, men den är inte grundlagsreglerad. De senaste årensdebatt och utveckling har enligt utskottet visat att detta ärotillfredsställande. Genom ett enda riksdagsbeslut med enkelmajoritet kan svenska medborgare som vistas utomlands berövasmöjligheten att utöva sin rösträtt. Det är därför av storbetydelse att skyddet för rösträtten förstärks. Detta bör enligtutskottets mening ske genom att nuvarande bestämmelser omutlandssvenskarnas rösträtt skrivs in i 3 kap. 2§regeringsformen. Utskottet tillstyrker således motionerna K206yrkande 4, K210 och K215 yrkande 4.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande utlandssvenskarnas rösträttatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande4, 1989/90:K210 och 1989/90:K215 yrkande 4 som vilande antarföljandeFörslag tillLag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen att 3 kap.2§ skall ha nedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för svensk medborgare som ej är bosatt i riket finns bestämmelser i lag. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen har ej rösträtt. Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är eller varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått ålder senast på valdagen har ej rösträtt.Fråga om huruvida Fråga om huruvidarösträtt enligt rösträtt enligtförsta stycket första stycketföreligger avgöres på föreligger avgöres pågrundval av en före valet grundval av en före valetupprättad röstlängd. upprättad röstlängd.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.6. Invandrarnas rösträtt (mom.5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Inte heller" och slutar med "K223 avstyrks" bort haföljande lydelse:Det är vanligt att den situationen uppstår att av demänniskor som arbetar på samma arbetsplats och har gemensammasociala och ekonomiska intressen är en del utestängda frånmöjligheten att politiskt påverka dessa intressen på grund avatt de är utländska medborgare. Från demokratisk utgångspunkt ärdetta djupt otillfredsställande. Invandrarna bör därför gesrösträtt också i riksdagsvalen.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande invandrarnas rösträttatt med bifall till motion 1989/90:K223 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Rösträttsåldern (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "K233 avstyrks" bort haföljande lydelse:Om det politiska systemet skall fungera är det enligtutskottet viktigt att människor intresserar sig för politik ochtycker att politik är viktigt. Om yngre människor ges rösträttkan det politiska intresset bland ungdomar stimuleras eftersomdet känns meningsfullt att engagera sig i politik om rätten attrösta inte ligger alltför långt fram i tiden. Den nuvaranderösträttsåldern måste betraktas som hög. Skolplikten upphör vid16 års ålder, och den obligatoriska skolan har bl.a. tilluppgift att informera om hur samhället inkl. det politiskasystemet fungerar.