bet · GE01LU9 · 1990-11-06 00:00:00 — LU 1987/88:34) att den av regeringenförordade organisationsordningen innebar attkronofogdemyndigheterna även fortsättningsvis -- i enlighet medde uttalanden som gjordes i samband med införandet av UB --självständigt skall pröva i vilken ordning enskilda mål skallhandläggas och vilka indrivningsåtgärder som bör vidtas.Ekonomisk rehabilitering av gäldenärerFrågor om ekonomisk rehabilitering av gäldenärer behandladesav vid /87 med anledning av riksdagensrevisorers förslag (förs. 1986/87:7) om kronofogdemyndigheternasutnyttjande av personalresurserna m.m. Förslaget var föranlettav en av revisorerna avgiven granskningsrapport (1985/86:7),vilken varit föremål för remissbehandling. Revisorerna hänvisadei förslaget till att flera remissinstanser i sina yttrandenredovisat hur kronofogdemyndigheten arbetar för atteffektivisera sin verksamhet genom att med förebyggande åtgärderminska eller förhindra ett ökat tillflöde av mål. Revisorernafann det mycket väsentligt att kronofogdemyndigheternas arbeteockså inriktades mot förbättrad information och aktiva insatserför ekonomisk rehabilitering av gäldenärerna. Revisorerna menadevidare att antalet mål hos kronofogdemyndigheterna därmed tordepå ett verksamt sätt komma att minskas och antalet fall medlångvariga gäldenärsförhållanden kunna begränsas.I sitt av godkända betänkande i ärendet (bet. LU1986/87:21, rskr. 231) anförde utskottet att det är angelägetatt de möjligheter som finns att förebygga en ökadmåltillströmning till kronofogdemyndigheterna och att eljesteffektivisera den exekutiva verksamheten tas till vara.Lagutskottet delade därför den uppfattning som hade framförts avrevisorerna att det är viktigt att informationen tillallmänheten om kronofogdemyndigheternas arbete förbättras ochatt myndigheterna kan verka för en ekonomisk rehabiliteringavgäldenären.Kronofogdemyndigheternas användning av ADBI sitt av godkända betänkande över förslaget till UB(bet. LU 1980/81:23) ansåg utskottet attkronofogdemyndigheternas möjlighet att använda ADB i sinexekutiva verksamhet borde utvidgas. Utskottet konstateradeockså att ett ökat utnyttjande av ADB skulle medföra enförenkling av handläggningsrutinerna, något som i sin tur skullefrigöra resurser att kunna användas i mer kompliceradeutsökningsmål.Vid behandlingen av proposition 1985/86:155 med förslag tillutsökningsregisterlag uttalade ånyo (bet.LU1985/86:36) att ett utnyttjande av ADB inom exekutionsväsendethar fördelar, som kommer såväl de allmänna som de enskilda målentill godo. förhöll det sig enligt utskottetotvivelaktigt så att användningen av ett ADB-system kan medförarisker för intrång i den enskildes personliga integritet varfördet var nödvändigt att registrets innehåll samt rätten attförfoga över registret och rätten till åtkomst till registretlagreglerades. Beträffande frågan om ett centralt datasystemeller ett system med regionala anläggningar konstateradeutskottet med anledning av en motion att principen om ettcentralt ADB-system slagits fast av statsmakterna såsom deteffektivaste och att det därför inte fanns skäl att överväga ettdecentraliserat system. Utvecklingen kunde emellertid enligtutskottet leda till andra bedömningar.I samband med riksdagsbehandlingen av regeringensförslag om en ny summarisk process (prop. 1989/90:85) betonadelagutskottet i sitt yttrande till justitieutskottet(1989/90:LU3y) vikten av att kronofogdemyndigheterna erhållerdet ADB-stöd som erfordras med anledning av de nyaarbetsuppgifterna.UtredningsarbeteSkatteindrivningsutredningenSkatteindrivningsutredningen () tillsattes i slutet av år1980 (dir. 1980:89) med uppgift att se över bestämmelserna omindrivning av skatter m.m. Bakgrunden till översynen var främstden stora balansen av oredovisade skattefordringar.Utredningens arbete har redovisats i flera delbetänkanden,bl.a. (Ds Fi 1983:4) Utsökningsregisterlag och (Ds Fi 1984:4)Indrivning av skatt m.m., samt i huvudbetänkandet (SOU 1987:10)Indrivningslag m.m. Delbetänkandet om en utsökningsregisterlaglades efter sedvanlig remissbehandling till grund för förslagettill utsökningsregisterlag (prop. 1985/86:155) som antogs avriksdagen (bet. LU 1985/86:36).SIUs delbetänkande om indrivning av skatt innehåller förslagsom syftar till att indrivningen skall knytas ihop bättre än förnärvarande med taxering, debitering och uppbörd hos demyndigheter som beslutar om skatt och avgifter. Ihuvudbetänkandet har behandlat det allmännas ställning somborgenär vid indrivning av skatter. I betänkandet föreslårutredningen bl.a. åtgärder för en förbättrad samverkan mellanskatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Författningstekniskthar huvudparten av utredningens bedömningar fått komma tilluttryck i ett förslag till en särskild indrivningslag medbestämmelser om de borgenärsuppgifter som utöver dem som ärreglerade i UB aktualiseras vid indrivning i allmänna mål.SIUs överväganden inbegriper bl.a. den väcktatanken på åtgärder för ekonomisk rehabilitering samt frågan omöverenskommelser mellan kronofogdemyndigheten och gäldenären omatt en viss del av skulden skall betalas medan resterande beloppskall skrivas av (s.k. bonnackord). Mot bakgrund av deöverväganden som görs föreslår att det införs en möjlighetatt efterge skatte- och avgiftsfordringar vid sidan avackordsinstitutet. Eftergift skall enligt utredningen kunnamedges, helt eller delvis, när det på grund av gäldenärenssjukdom och därmed jämförlig orsak eller av annan anledning äruppenbart obilligt att kräva betalning. Det förutsätts härvidatt eftergiftsinstitutet kommer att tillämpas återhållsamt avmyndigheterna.Skatteindrivningsutredningens huvudbetänkanderemissbehandlades varvid bl.a. riksskatteverketavstyrkte det av utredningen framlaga lagförslaget. inom finansdepartementet.Utvärdering av UBHösten 1986 gav regeringen i uppdrag attinleda arbete med en utvärdering av UB. Utvärderingen skulle iförsta hand inriktas på de sakliga nyheterna som följde med UB,bl.a. Den första delen av uppdraget, somavsåg en kartläggning av de praktiska erfarenheterna av balkenstillämpning, redovisades till regeringen i RSVRapport 1987:9, Utvärdering av utsökningsbalken.Enligt rapporten anser verket att vissa enskilda frågor börbli föremål för fortsatta överväganden, och i beslut den 14april 1988 har regeringen uppdragit åt att göraen översyn av UB i enlighet härmed. De frågor som sålunda skallövervägas gäller bl.a. huruvida ansökan i enskilda mål, som ilikhet med vad som gäller i allmänna mål, bör kunna göras medmagnetband. Vidare bör kronofogdemyndigheternasundersökningsrätt utredas och lagregleras. Strävan bör enligtregeringsbeslutet vara att skapa bättre möjligheter förmyndigheterna att utnyttja ADB-tekniken vid registerforskningsamt att pröva lämpligheten med nya undersökningsmetoder (s.k.fishing expeditions) och närståendeutredningar, dvs. utredningarsom rör förekomsten av tillgångar hos personer som är närståendetill gäldenären.Riksskatteverket har redovisat en del av uppdraget i rapportenRSV Rapport 1990:5 vari bl.a. föreslås att ansökningar omutmätning i enskilda mål skall kunna göras med hjälp avADB-teknik i likhet med vad som gäller för allmänna mål.Ansökningsförfarandet skall enligt förslaget vara beroende avtillståndsgivning och innebära att exekutionstiteln intebehöver inges till kronofogdemyndigheten om det inte särskiltbegärs. Däremot skall skuldebrev och liknande handlingar alltidöverlämnas i samband med verkställighetsansökan. Rapporten harnyligen remissbehandlats och är föremål föröverväganden inom . -- Riksskatteverketsöversynsarbete beräknas vara helt slutfört års utgång.SkuldsaneringMed anledning av begäran (se bet. LU 1987/88:12,rskr. 57) tillkallade regeringen hösten 1988insolvensutredningen för att utreda bl.a. frågan omskuldsanering. Enligt direktiven (dir. 1988:52) skulle ettsådant institut, som redan finns i många länder, göra detmöjligt för fysiska personer att under vissa förutsättningar bliav med sina skulder eller en del av dem.Insolvensutredningen har överlämnatdelbetänkandet (SOU 1990:74) Skuldsaneringslag. I betänkandetföreslås en särskild lag om skuldsanering som innebär att engäldenär helt eller delvis under vissa närmare angivnaförutsättningar kan befrias från ansvaret för betalningen avsina skulder. Gäldenären föreslås kunna åläggas attbetala eventuellt återstående del av skulderna enligt enavbetalningsplan som vanligen löper under vilkentid gäldenären tvingas att i stort sett leva på existensminimum.Lagförslaget bygger på att alla borgenärer behandlas lika.Undantag görs endast för fordringar med pantsäkerhet, varemotförmånsberättigade fordringar i övrigt, t.ex. skatter, omfattasav skuldsaneringen. Tingsrätten skall från fall till fall prövaansökningar om skuldsanering, varvid yttrande alltid skallinhämtas från kronofogdemyndigheten.Enligt utredningen finns skäl att anta att kostnaderna för ettskuldsaneringsinstitut inte kommer att utgöra ensamhällsekonomisk debetpost. Utredningen pekar därvid bl.a. påatt nuvarande ordning för indrivning av fordringar hosöverskuldsatta gäldenärer innefattar en inte obetydlig rundgångi den mening att kostnader läggs ner för såväl borgenärer somsamhälleliga organ utan motsvarande nytta för borgenärerna ochsnarast till skada för gäldenären och samhället. Utredningenhåller det för sannolikt, att ett skuldsaneringsinstitut kanverksamt minska denna rundgång och därmed inte minst samhälletsutgifter för indrivning av såväl enskilda som offentligafordringar. Med de uppgifter som enligt utredningens förslagkommer att åvila kronofogdemyndigheten som bl.a. består iavgivande av yttrande till tingsrätten bör man räkna med att detuppkommer behov av att förstärka personalen. Den årligamerkostnaden uppskattar utredningen till totalt 5,5 milj.kr. perår.Sammanfattning av remissyttrandenaRemissyttranden över motionen har inkommit frånriksskatteverket, kronofogdemyndigheterna i ,, , och samt Sverigesadvokatsamfund, och FöreningenSveriges kronofogdar.Riksskatteverket ställer sig bakom motionärernasuppfattning om utvecklingen av kronofogdemyndigheternasarbetsbörda och att det krävs modern lagstiftning, genomarbetaderutiner och ett väl utvecklat ADB-stöd för att verksamhetenskall kunna genomföras effektivt. När det gäller en bättreuppdelning och klarare gränser mellan kronofogdemyndigheternasoch skattemyndigheternas borgenärsuppgifter hänvisar verket tillsitt yttrande över SIUs slutbetänkande med förslag tillindrivningslag, vari verket bl.a. uttalat att det allmännasborgenärsuppgifter i princip inte bör läggas fast i lag utan istället anförtros med befogenhet att fördelauppgifterna mellan berörda myndigheter. -- Riksskatteverketanser det positivt om verket ges möjlighet att förbättraADB-utvecklingen och att effektivisera arbetet inomexekutionsväsendet. Detta kan ske genom resurstilldelning föratt möjliggöra terminalförtätning och genom lagstiftning, bl.a.författningsstöd för att underlätta ansökningsförfarandet,löneexekution och registerforskning med hjälp av ADB. Bristenpå tekniker och terminaler utgör enligt verket de främstahindren mot ADB-utvecklingen inom exekutionsväsendet. -- När detgäller kronofogdemyndigheternas förebyggande verksamhet för attminska antalet gäldenärer pekar verket på att man under senareår bedrivit informationsprojektet . Kostaderna för kronofogdemyndigheternas förebyggandeverksamhet har beräknats till . för budgetåret1990/91.Kronofogdemyndigheten i anför attarbetssituationen under en lång följd av år tvingat myndighetentill åtgärdsprioriteringar som inneburit att endast gäldenärermed stora skulder har blivit föremål för myndighetens helaåtgärdsurval. Ett stort antal allmänna mål på mindre summor harsålunda blivit föremål endast för begränsadeverkställighetsåtgärder. Först när beloppet varit tillräckligtstort och en skuldavveckling inte varit möjlig har ingripandeskett. Detta prioriteringssystem har ifrågasatts hos vissachefstjänstemän som menat att myndighetens resurser skallkoncentreras till de exekutiva uppgifterna enligt UB och attborgenärsuppgifterna i de allmänna målen -- processföring förstatens räkning, utrednings- och rehabiliteringsinsatserbeträffande gravt skuldsatta, gäldenärsutredningar förbetalningsuppskov i olika former -- skall stå tillbaka närresurserna tryter. Enligt kronofogdemyndigheten framstår det somsynnerligen angeläget att borgenärsfunktionerna blirförfattningsreglerade på ett modernt och ändamålenligt sätt såatt rådande tveksamheter om gränserna för skattemyndigheternasoch kronofogdemyndigheternas kompetensområden blir lösta. Vidareborde det oreglerade avbetalningssystemet bli enhetligtför hela landet och inte vara beroende av hurmyndighetsledningarna väljer att använda myndigheternasresurser. -- Resurssituationen kan dock förväntas bli bättreinom . Därtill kommer effekterna av denomorganisation av exekutionsväsendet som skedde den 1 juli 1988i syfte att omfördela landets exekutiva resurser så att debättre stämmer överens med arbetsbelastningen inom de olikakronofogdemyndigheterna. En förbättrad resurssituation förtardock inte behovet av en snar lagreglering avborgenärsuppgifterna. -- Beträffande ADB-utvecklingen inomexekutionsväsendet känner inte kronofogdemyndigheten igen den avmotionärerna beskrivna situationen. ExekutionsväsendetsADB-stödda redovisningssystem medger att mindre ärenden bevakasför att ge utrymme för behandling av större mål. Ettprioriteringssystem i kombination med ett planeringssystem gerhandläggarna stora friheter vid urval av arbetsmaterial. Det somhitintills har styrt detta urval mot beloppsstora gäldenärer ärinte begränsningar i redovisningssystemet utan snarare rådanderesursbrist. -- Sammanfattningsvis framhållerkronofogdemyndigheten i att behovet av nylagstiftning i form av ny indrivningslag är stort ochmyndigheten stöder motionärernas hemställan i den delen.Kronofogdemyndigheten i anför att detövergripande målet för exekutionsväsendet är att verka för attalla skall göra rätt för sig i rätt tid och ordning. Förkronofogdemyndigheterna gäller det att nedbringa antaletgäldenärer. Detta kan ske dels genom en effektiv indrivning,dels genom mer allmänt förebyggande åtgärder, som syftar tillatt människor och företag inte skall låta restföra sig. --Gränserna mellan exekutionsväsendet och skatteförvaltningen ärenligt myndigheten diffusa och uppgifterna otydliga. Förallmänheten är behörighetsproblematiken stundom förvirrande. Iyttrandet redovisas flera exempel för att belysa behovet av ettnytt och tydligare regelverk. harenligt myndigheten lämnat goda förslag tillförfattningslösningar. -- Kronofogdemyndigheterna saknar i stortsett möjligheter att styra måltillflödet. Programmen förADB-stöd byggs visserligen ut successivt, men eftersom depersonella resurserna krympts tvingas myndigheten tillprioriteringar. Ett betydande antal gäldenärer med små målbearbetas inte aktivt inom rimlig tid. För att motverka attsystemet skapar fall som kräver ännu mer resurser menarkronofogdemyndigheten att det krävs särskilda och omedelbarainsatser, bl.a. ADB-tekniska lösningar för att klara bevakningeni små mål. -- efterlyser också regler,riktlinjer och resurser för det betydelsefulla arbetet medförebyggande verksamhet och rehabiliterande insatser. När detgäller rehabilitering menar kronofogdemyndigheten att insatsernaockså måste samordnas mellan de ansvariga för olikaförvaltningsområden, närmast , socialstyrelsenoch exekutionsväsendet. I detta sammanhang är det också enligtmyndigheten nödvändigt att skapa klara och entydiga regler förhanteringen av det allmännas fordringar, såväl de som berörs avsärskild skuldsanering som de som rör ackord ochmyndighetsinterna uppgörelser. -- Sammanfattningsvis anserkronofogdemyndigheten i att motionärerna berörbetydelsefulla problem. Myndigheten ställer sig bakom motionenskrav på ytterligare lagstiftning och utbyggt ADB-stöd. Enindrivningslag och ett lagreglerat skuldsaneringsinstitut börenligt myndigheten införas. Vidare måste större resurser tillutveckling av ADB-program och inköp av datautrustningartillföras exekutionsväsendet. Enligt myndigheten bör riksdagenutfärda riktlinjer för hur den förebyggande verksamheten skallbedrivas, vem som skall ha det övergripande ansvaret och vilkaresurser som skall utnyttjas.Kronofogdemyndigheten i län anser att bådekronofogdemyndigheternas och skatteförvaltningarnas verksamheterskulle bli bättre om det gjordes en ordentlig uppdelning avderas borgenärsuppgifter. Enligt myndighetens mening gällerdetta främst frågor som avser betalningsskyldighet för tredjeman, konkursansökan samt ackord och eftergift. Vidareanser myndigheten att skatteförvaltningen och exekutionsväsendetbör ha en annan gränsdragning mellan sig. Skattemyndigheterna ärspecialiserade på allt som har med skatt att göra fram tilluppbörden. Den som inte betalar i rätt tid skall kunna vända sigtill en enda myndighet för att diskutera hur den försummadebetalningen skall kunna ske. Sådan förhandling hör hemma iindrivningsverksamheten. Det bör vara ett allmänt intresse attden uppgiften inte är delad. anser attdubbleringen av borgenärskapet dessutom medför vissatillämpningssvårigheter i skatteindrivningen och att fråga omborgenärsfunktionen behöver regleras. nya rollsom chefsmyndighet för kronofogdemyndigheterna har emellertidenligt myndigheten bidragit till att förbättra arbetsmetoder ocheffektiviteten. Kronofogdemyndigheterna har under kort tidutvecklats mycket positivt under ledning.Enligt kronofogdemyndigheten i skulle verksamhetenunderlättas om statsmakterna såg över lagstiftningen på deområden som motionärerna pekar ut. Skatteindrivningsutredningensförslag är emellertid fyra--och de flesta områdenai utredningens betänkanden behöver granskas ur dagens synvinkel.Myndigheten föreslår därför en förnyad och gärna parlamentariskgenomgång av de frågor som skatteindrivningsutredningen tog upp.Kronofogdemyndigheten i anser attmotionärerna pekat på några intressanta och väsentligaförhållanden som bör tas upp till behandling och det är positivtatt kronofogdemyndigheterna och deras verksamhet uppmärksammaspå detta sätt i . En bättre uppdelning och klararegränser, när det gäller exekutionsväsendets ochskatteförvaltningens verksamheter, är av största betydelse.Denna problemställning har ett mycket nära samband med frågan omen modern och ändamålsenlig författningsreglering avborgenärsrollerna, och enligt myndigheten vore det i högsta gradtacknämligt att få till stånd en särskild indrivningslag. Vidareär ABD-utvecklingen i stort behov av en tempoökning, och det ärav vikt att utsökningsregistret anpassas till den verklighetinom exekutionsväsendet som råder sedan omorganisationen den 1juli 1988. Ansvarsfördelningen mellan ochkronofogdemyndigheterna bör klargöras ordentligt i sambanddärmed. Anpassning, utveckling och omstrukturering samtförberedelse för ett nytt datasystem för exekutionsväsendet stårmycket högt på kronofogdemyndigheternas önskelista och är avbehovet påkallat, om ett rationellt och människovänligtarbetssätt skall kunna bibehållas och utvecklas vidmyndigheterna. förslag tilllagstiftning bör upphöjas till lag och en ADB-mässigmodernisering måste komma till stånd med det snaraste. Trots attkronofogdemyndigheterna i praktiken har ålagts ett stortborgenärsansvar i arbetet med de allmänna målen saknas klarabestämmelser om borgenärsrollen. En strikt reglering beträffandeborgenärsrollen måste eftersträvas och kommer att förhindra attonödigt dubbelarbete utförs, vilket sker ialltför stor omfattning. Man måste komma ifrån att olikamyndigheter "slåss" om arbetsuppgifterna. Den myndighet som ärbäst lämpad för uppgiften skall utföra den. Kostnaderna isammanhanget kan då hållas på en rimlig nivå. En renodling avansvar m.m. i enlighet med vad som sagts ovan skulle med störstasannolikhet medföra en positiv utveckling, när det gäller attrekrytera kompetent personal till kronofogdemyndigheterna,vilket skulle främja rättssäkerheten och höja status påmyndigheternas och deras personals verksamhet. --Sammanfattningsvis vill kronofogdemyndigheten i läntillstyrka förslagen i motionen med ett -- i väntan påinsolvensutredningens förslag beträffande skuldsanering --temporärt undantag för vad som föreslås angående sakligaändringar för att klara behovet av ekonomisk rehabilitering samtönskemålet att kunna efterge skatt av sociala skäl.Kronofogdemyndigheten i biträder vad somanförts i motionen. Myndigheten menar att statens borgenärsrolli indrivningsarbetet har varit ettdiskussionsämne mellan skatteförvaltningen ochexekutionsväsendet. Diskussionerna har ibland varit ägnade attskapa motsättningar, vilket inte främjat samarbetetmyndigheterna emellan. Ett betraktelsesätt, som strävar efteratt inte lägga borgenärsrollen hos kronofogdemyndigheterna,måste anses förlegat. Kronofogdemyndigheterna har högkompetens på de områden som krävs för ett effektivt uppträdandeoch dessutom den ojämförligt bästa kännedomen om gäldenären ochdennes förhållanden. Om en gäldenär har såväl restförda skatterhos kronofogdemyndigheten som obetalda men ännu ej restfördaskatter hos skatteförvaltningen, bör det varakronofogdemyndigheten som avgör hur indrivningen skall gå tilloch därvid uppträder i samtliga förekommandeborgenärsfunktioner. I de fall gäldenären inte är restförd, börborgenärsrollen utövas av skatteförvaltningen. --understryker också vikten av attexekutionsväsendet får ett mot verksamheten väl anpassatADB-stöd. är terminaltätheten otillräcklig, vilket skaparstress och irritation. Myndigheten framhåller vidare att det ärett villkor inför kommande nya arbetsuppgifter -- t.ex. densummariska betalningsprocessen - att exekutionsväsendet fåruppgifterna tillsammans med ett i förväg väl testat . --i anser också attmyndigheterna skulle kunna tillskjutas ytterligare medel genomatt låta de avgifter som genereras av verksamheten stanna idensamma. Kronofogdemyndigheterna skulle därigenom till viss delbli avgiftsfinansierade.Sveriges advokatsamfund anser att motionen är så allmänthållen att samfundet varken kan tillstyrka eller avstyrkamotionärens förslag. Samfundet är tveksamt till behovet av ensärskild indrivningslag. Eventuellt erforderliga kompletteringarav nuvarande regelsystem borde kunna göras inom ramen förutsökningsbalken. har inget att erinra motförslaget om en översyn av dataanvändningen inomkronofogdemyndigheterna.Svenska inkassoföreningen delar motionärernasuppfattningar och finner det särskilt intessant att få fastlagtvilka borgenärsuppgifter kronofogdemyndigheterna skall svaraför. Enligt föreningens mening tar de uppgifter somkronofogdemyndigheterna utför utan lagstödalltför stora resurser i anspråk till nackdel förexekutionsväsendets huvuduppgifter. Föreningen anser attresurstilldelningen skall vara sådan vid kronofogdemyndigheternaatt anhängiggjorda mål kan behandlas lika, oavsett om de ärallmänna eller enskilda. Med nuvarande oregleradeborgenärsverksamhet i allmänna mål avsätts enligt föreningen enoproportionerligt stor del av kronofogdemyndigheternas resurserpå borgenärsuppgifter i allmänna mål till men för de enskildamålen. Föreningen delar motionärernas uppfattning attlagstiftning behövs. Däremot är föreningen inte beredd attreservationslöst tillstyrka att skatteindrivningsutredningensförslag läggs till grund för lagstiftning. Föreningen föreslåratt skiljelinjen mellan skatteförvaltning och exekutionsväsendeplaceras så att borgenärsuppgifterna i de allmänna målen fulltut tillkommer skatteförvaltningen och att exekutionsväsendetinriktar sig på att utveckla exekutionsrollen. -- är det betänkligt att kronofogdemyndigheternaalltmer kommit att bli ett slags "diversebutik" medarbetsuppgifter som ligger utanför det egentligaexekutionsområdet, t.ex. tillsyn i konkurs, lönegaranti,borgenärsfunktioner. Med hänsyn till alla arbetsuppgifter villföreningen ifrågasätta det lämpliga i att tillförakronofogdemyndigheterna nya arbetsuppgifter i form av skyldighetatt företräda staten som borgenär i allmänna mål samt att svaraför ett eftergiftsinstitut.