bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Utvecklingen har varit en helt annan. Systemet äruppbyggt så att det också kan klara sådana här skiftningar iförutsättningarna.Ordföranden : Jag tackar för svaren.Knut : Jag har två frågor. När jag har lästpropositionen har jag inte någonstans kunnat finna något omreavinstbeskattningen. Det beslut som har fattat ochdet system som föreslås i propositionen måste innebära att enuppskrivning av skulden vid försäljning kommer att leda till anses göra en motsvarande reavinst. Enligt det härfinansieringssystemet kan man då få betala för det som icke isjälva verket är en vinst. Om det är korrekt uppfattat måste jagfråga: Varför finns det inte en rad i propositionen om ändring ireavinstbeskattningssystemet? Är det möjligen avsikten att manskall tillämpa både den reavinstbeskattningsmetod som riksdagenhar antagit och det här finansieringssystemet? Det var den enafrågan.Min andra fråga: Det här systemet införs för att skapaneutralitet mellan upplåtelseformerna. Man hänvisar tillavdragsrätten för villaägare. Men för den villaägare som harränteutgifter . blir inte allting fulltavdragsgillt. Då blir det alltså inte paritet. Varför har maninte tagit hänsyn till detta? Är det också medvetet?Erling : Propositionens förslag till räntelånförutsätter, som jag läser propositionen, att fastighetsprisernakommer att fortsätta att öka ungefär som förut. Vi kommer att haen stigande kurva på fastighetspriserna.Min fråga: Om utvecklingen blir en helt annan så att prisernapå fastigheterna generellt i landet mer eller mindre liggerstill eller t.o.m. sjunker, vilka förutsättningar förberäkningarna av de statsfinansiella effekterna i propositionenändras?Bertil : Jag vill fråga om kreditgarantin. Detär tänkt att den skall träda in när man får sälja sitt hus tillunderpris. Min fråga är: Begränsas det till att endast gälla försådana fall som anges på s. 34--35, att "bostaden är belägen ide fyra nordligaste länen" eller att "det finns synnerligaskäl"? Innebär det att normala förluster inte utlöserkreditgaranti?Min andra fråga gäller en specialsituation, som ändå är ganskavanlig, nämligen där man har bostadsfastighet som samtaxeras meden annan fastighet. Man har t.ex. en bostad och småindustri. Manskiljer inte mellan dessa båda fastigheter. Låt oss då anta bygger ett hus för en miljon och får den normalaskulduppskrivning som här beskrivs. Man kan sedan tvingas attsälja sin fastighet till ett mycket lågt pris. Finns det någraregler för om kreditgarantin utlöses med hänvisning till attbostaden har sjunkit i värde, eller är det någonting som manöver huvud taget har funderat på? Ägaren har uppenbarligen gjorten ekonomisk förlust genom försäljningen. Det skulle varaintressant att få svar på frågan.Björn : Till vill jag säga atträntelåneförslaget förutsätter, som har antytts, konventionellbeskattning och anpassningar av skattesystemet. Skattesystemetändras ju endast av . Vad som aviseras i propositionenär kommande lagförslag. När det gäller dessa frågor kan jag barahänvisa till de lagförslag som regeringen kan komma med påskatteområdet och redovisningsområdet.Jag vill gärna bekräfta beskrivning avsituationen. Det är så att ett räntelånesystem i kombination medden beslutade reavinstbeskattningen kan få de konsekvenser somKnut nämnde.Då det gäller frågan om avdragsbegränsningarna på något sättborde ha fått "flyta in" i förslaget till ett nyttfinansieringssystem måste jag säga att vi bl.a. av enkelhetsskäloch begriplighetsskäl inte kan imitera varje abrovinkel iskattesystemet. Vi vet att avdragsbegränsningarna, åtminstonesom de ser ut , inte kommer att falla ut i någon särskildstor utsträckning. I stället för att bara föra in en regel somsäger att man skall ha subvention på räntekostnader över100000 kr. får vi följa upp frågan och se om det blir envanlig situation också på skattesidan.Erling Bagers fråga om fastighetspriserna kan väl besvaras pådet sättet att systemet är så kalibrerat att det undernågorlunda normala omständigheter ger reala skuldminskningar påmellan 2 och . Vi vet att fastighetsprisernakortsiktigt kan avvika väldigt mycket från den allmännaprisutvecklingen i samhället, men vi vet att detta,sett över litet , i stort sett tar ut vartannat.Vi har haft ett nyttigt åskådningsexempel i och med att1980-talet har varit mycket besvärligt när det gällerfastighetsprisutvecklingen, med kraftiga reala prissänkningarunder årtiondets tidigare del. Ett räntelånesystem under80-talet hade, som också redovisas i propositionen, inneburitatt vi kunde ha haft förluster på i storleksordningen 500milj.kr. Detta hade då brutto fått täckas av en kreditgaranti.Vi hade genom kreditgarantiavgiften haft inkomsterpå ungefär samma belopp. Det hade alltså varit fråga ombruttoutgifter, dvs. staten hade inte kasserat in någraregressfordringar på låntagaren.Vi vet också att den ackumulerade räntelåneskulden med ettsådant system tillämpat hade varit istorleksordningen , vilket är ett mått på denbesparing staten skulle ha gjort med ett sådant system,tillämpat på det ur fastighetsprissynpunkt mycket besvärliga80-talet.Bertil ställde frågor rörande kreditgarantin. Hanvar först inne på en ren sakupplysning i propositionen, nämligenatt vi redan nu har ett arbetsmarknadspolitiskt stöd som alltidträder i kraft i de fyra nordligaste länen men som också kanträda i kraft på annat håll i landet. Detta stöd går ut på attstaten kan lösa in egnahem och bostadsrätter till de lån somligger i huset vid inlösningstillfället. Om den stödformenanvänds på ett hus med räntelån, blir det över huvud tagetaldrig någon kreditförlust i det här sammanhanget, utan då tarstaten den förlusten i annan form och så att säga på ett annatkonto.Så till frågan om hur en förlust slår i fallen av kombineradanvändning, alltså de fall då man har ett jordbruk eller ettsmåföretag i kombination med en bostad. Förslaget innebär i dessa fall gör på i princip samma sätt som . Varjebelåningsobjekt har ju ett pantvärde, och det pantvärdetinkluderar värdet av det som hör till fastigheten utöver självabostaden. I fallen av kombinerad användning kommer staten alltsåatt ligga med alla kreditrisker i toppen. Har du en bostad på enjordbruksfastighet, är det inte ovanligt med pantvärden på fleramiljoner kronor. Då ligger alltså staten redan med dagens systemi toppen och tar de första förlusterna. De första förlusterna iett sådant här fall drabbar således i praktiken bostaden ochinte den rörelse som finns på fastigheten. Detta gäller också idet föreslagna systemet.Lars : Jag vill bara säga några ord ommöjligheten när det gäller regressanspråk. På s. 34 ipropositionen finns en beskrivning av inriktningen i frågaom detta. Det står där: "bör efterhandkunna utveckla en praxis i fråga om eftergift avregressfordringar och t.ex. kunna efterge fordringar som berorpå att värdeutvecklingen inom en region eller på en viss ort harvarit så svag att räntelånen i större eller mindre del saknartäckning." En viss inriktning finns alltså beskriven, men det äri dag svårt att lägga fast detta i förordningar eller liknande.Det blir här upp till nämnden att skapa en sådan praxis.Knut : Jag blir litet förvånad över det svaret. Mansäger från att min beskrivning när detgäller reavinstbeskattningen är korrekt, men man har inteskrivit ett ord i propositionen om detta, och man säger att detbara är att avvakta förslag. Här finnsrepresentanter för , men de säger inteflasklock.Mina frågor är då: Avser att lägga fram enproposition om en förändring av reavinstbeskattningen? Och näravser man i så fall att göra det? Om man inte avser att göradet, vill jag gärna ha en kommentar från finansdepartementetsrepresentanter om vad man i anser om dettafinansieringssystem mot bakgrund av det beslutadereavinstbeskattningssystemet.Jan : Jag kan säga mycket litet om detta. Ipropositionen finns det några förslag på det här området. Jagtillhör inte "skattesidan" på , men såvittjag känner till finns det heller inga avsikter att lägga framkompletteringar på detta område.Knut : Då måste jag slutligen konstatera attbostadsdepartementet, mot bakgrund av det nuvarandereavinstbeskattningssystemet, inte anser att dettafinansieringssystem går att använda. Och finansdepartementetavser inte att lägga fram förslag om en förändring avreavinstbeskattningssystemet. Det förefaller mig som om de tvådepartementen borde ha resonerat sig samman innan de kom tillriksdagen med propositioner.Erling : Jag frågade tidigare vad som händer omutvecklingen blir sådan att fastighetspriserna sjunker, och detsvar jag fick var att systemet klarar av en kortsiktig sänkningav fastighetspriserna. Men min fråga gällde snarare vad somhänder om det blir en långsiktigt negativ utveckling i fråga omfastighetspriserna. Skulle svaret bli annorlunda ommarknadspriserna på fastigheter generellt skulle sjunka under ensex--sjuårsperiod?Björn : Nej, den simulering av ett system som vihar gjort bygger, precis som du säger, på enmycket besvärlig verklighet, med kraftigt sjunkande realafastighetspriser. Om man kan vänta litet längre än fem---- och fem--är ju inte precis en genomsnittligomsättningstid för ett egnahem -- så innebär detta system, medde kraftiga reala skuldminskningar som finns inbyggda i det, inormalfallet en fullt tillfredsställande trygghet. Det är ocksåen anledning till att kraven på låntagarnas betalning sätts såpass högt som är fallet i regeringsförslaget. Det syftar tillatt man skall ha en så pass stark real skuldminskningatt man i normalfallet, även med besvärliga förutsättningar,inte skall få låneskulder som överstiger marknadspriset påhuset.Bertil : I fråga om kreditgarantin tror jag attdet för dem som tänker bygga villor är litet besvärligt att fåbeskedet att det efter hand kommer att utvecklas en praxis, menatt de nu inte kan få något besked om vilka villkor som gäller-- möjligen kan vissa orter eller vissa regioner bli föremål fören sådan bedömning. Jag föreställer mig att många i det lägetdrar sig för att bygga, och det tycker jag är mycket synd.Lars : Boendeutgifterna ökar inte genominförandet av det nya systemet.Jan : Min fråga gäller de personer som har föravsikt att bo i egnahem och framför allt de som redan bor iegnahem och som inte omfattas av subventionssystemet. Förslagetinnebär att man skall förändra villkoren för alla defastighetsägare som har egnahem och som omfattas av detnuvarande subventionssystemet. Att satsa pengar i ett eget hemoch bygga ett eget hem är bland de viktigaste och störstaekonomiska åtaganden som en normalfamilj gör under ett helt liv.Om det här förslaget går igenom, så kommer alltsåförutsättningarna att ändras helt och hållet över en natt.Vi har ju i i varje fall för det mesta haft somprincip att försöka undvika retroaktiva ändringar. Men på dethär området är man ändå beredd att förändra situationen ganskamarkant för många som redan har gått in i ett system och somförväntar sig att det systemet skall fungera på ett visst sätt.Vad är det som gör att man är beredd att gå ifrån den principenpå just bostadsfinansieringens område?Lars : Jag sade alldeles attboendeutgifterna inte ökar. Kapitalutgifterna ökar alltså integenom införandet av detta system. Det är i det avseendet intenågon retroaktivitet. har vid ett flertal tillfällenändrat i den garanterade räntan. Det har inte betraktats som enretroaktivitet. Du kan alltså inte säga att detta system i denmeningen är retroaktivt.Däremot är det riktigt att värdeutvecklingen har varit mycketkraftig och att detta gör att du den dag du säljer din villa kantjäna ganska mycket pengar. Du kommer med detta system, på grundav inflationsutvecklingen och annat, att ha en betryggandemarginal när du säljer din villa. Däremot kanske du inte kantjäna riktigt lika mycket pengar med det nya systemet som meddagens system. Vi har utgått ifrån att det handlar om boende förboendets skull och att det inte primärt är fråga om ett sätt atttjäna pengar.Björn : Förslaget är mycket generöst när detgäller hus som har räntebidrag i den meningen att detförutsätts att säkerheten för räntelån vid övergången den 1januari 1993 kan ligga ovanför husets marknadspris 1990. Detfinns alltså inom hela det bestånd som har haft räntebidragunder och där man också har kunnat tillgodogöra sig mycket höga realavärdestegringar fortfarande en möjlighet att utnyttja hela denreala värdestegring som har skett i fråga om huset. Detta ärdelvis en följd av de generösa subventionerna. Dennavärdestegring intecknas alltså inte i det nya systemet, utan viförutsätter att säkerheten för räntelån kan läggas ovanförmarknadsvärdet 1990. Förslaget är oerhört generöst i den delen.Jan : Skillnaden, som jag ser det, är att manövergår från ett system där vissa har tjänat litet pengar påsitt boende till ett annat där många riskerar att hamna i enordentlig skuldfälla. Detta är som jag ser det den stora risken.Lars : Nej, det är ingen som riskerar att hamnai en skuldfälla. Det är för att undvika detta som vi harutformat systemet som vi har gjort.Kjell : Jag vill hålla mig till det område somfrågorna har berört, nämligen realräntebidraget ochden statliga kreditgarantin.Är inte tanken med hela skattereformen och också reformen pådet här området att de boende själva i högre grad skall känna avdet ekonomiska systemets fluktuationer? Är det inte så att manmed realräntebidraget på sätt och vis återgår till den situationvi har ? Risken finns att de boende på detta sätt, precissom är fallet med dagens system, inte kommer att känna avfluktuationerna i ekonomin.De statliga kreditgarantierna är utformade som ett slagsförsäkring. Om jag har tolkat det hela rätt kan man säga att desom ingår i kollektivet av låntagare själva bestämmer om deskall vara med eller inte. Risken är då stor att det för objekti glesbygden blir intressant att ingå i garantin, men när detgäller objekt i efterfrågade områden, storstadsområden, struntarman i detta eller så vänder man sig kanske till ett privatförsäkringsbolag och tar en mycket billigare försäkring motförluster av olika slag.Det som rör regressanspråk är i propositionen mycket vagtuttryckt. Det står där att låntagare gentemot staten skall kommaatt svara med samtliga sina förmögenhetstillgångar. Jag villgärna ha detta förklarat. Jag tror nämligen att detta kaninnebära att möjliga objekt i landsbygd och glesbygd inte blirförverkligade och att detta kanske ytterligare ökarstorstadsbyggandetBjörn : En mycket omfattande remissopinion harkrävt att ett nytt stödsystem skall ha den egenskapen att mangör en ordentlig bodelning mellan lån och subventioner. Det ärtill genomfört i det förslag som just nu ligger hosriksdagen. Det innebär bl.a. att realräntebidraget lämnasoavsett vilka faktiska lån man har, och där ligger en reellräntekänslighet hos låntagaren. Gör han ett bra låneavtal,behåller han vinsten själv. Gör han ett dåligt låneavtal, fårhan också stå för den smällen.När det gäller effekten av avgiften för kreditgarantin settmer från regionalpolitisk synpunkt är vår bedömning attkreditgarantin, även om den inte formellt är obligatorisk,kommer att bli praktiskt taget obligatorisk i varje fall isäkerhetslägen , detta inte minst på grund av de reglersom gäller för både institutens upplåning och utlåning. Dettakommer att gälla både i de mycket starkt lyxbetonade områdena istorstäderna och i glesbygd. Företrädare för kreditinstitutenfår väl ytterligare utveckla denna fråga. Vimenar emellertid att den omständigheten att kreditgarantin ipraktiken kommer att bli obligatorisk i säkerhetslägen över 85 %innebär att det inte blir någon regional snedfördelning när detgäller belastning på låntagarna.Det är också viktigt att avgiften är utformad på detta sätt,eftersom en individuell kreditgaranti av detta slag innebär attvarje låneobjekt blir konkurrenskraftigt i sig. Du kan integenom att neka lån i glesbygd balansera din låneportfölj så attden blir mer riskfri, utan en kreditgaranti med denna utformninginnebär att man tryggar kreditförsörjningen i alla delar avlandet.Lars har redan tidigare varit inne på frågan omregressanspråk, och jag skall därför inte vidare kommenteraden.Birger : Jag vill börja med att ställa ett parkorta frågor till företrädarna för , eftersomde inte har varit så mycket i elden. Jag skulle helt enkeltvilja fråga: Är helt överens medbostadsdepartementet i alla avseenden när det gäller den häraktuella propositionen?Vi vet att det i olika sammanhang ingår väldigt mångavariabler som påverkar boendekostnaderna. Jag skulle med tankepå detta vilja fråga företrädarna för finansdepartementet:Tycker man på att sparandet uppmuntras ilagom utsträckning?Sedan en fråga mer riktad till , som har tagitupp beräkningarna på s. 36 i propositionen. Utbetalningarnaskulle ha varit ca 500 milj.kr. och garantiavgifterna skulle hainbringat ca 470 milj.kr. Sedan påminde du också omregressfordringarna på låntagarna. Du har tydligen gjort ensimulering för , 1981--1989. Jag vill då fråga:Till vilka områden i skulle dessa utbetalningar ha gåttom det hade varit verklighet? Jag skulle alltså vilja veta någotom de regionalpolitiska effekterna i sammanhanget.Jan : Som svar på den första frågan vill jag sägaatt regeringen har lagt fram en proposition ombostadsfinansieringen. Därmed är naturligtvisfinansdepartementet och överens.På den andra frågan, om huruvida sparandet uppmuntrastillräckligt, vill jag säga att vi från finansdepartementetsutgångspunkter självfallet vill ha ett så högt sparande sommöjligt. Det finns i propositionen en markering om att de storaindragningar som görs på statsbudgeten, effekterna av förslaget,inte innebär någon finanspolitisk åtstramning.Samhällsekonomiskt innebär det hela att man lånar uppmotsvarande pengar på kapitalmarknaden. Därmed ökar intesparandet i ekonomin totalt sett. Systemutformningen äremellertid sådan att t.ex. realräntebidraget betalas ut alldelesoavsett om man omfattas av systemet eller inte, och det ärdärigenom sparfrämjande.Rent generellt kan man emellertid säga att vi fråndepartementets utgångspunkt självfallet hade velat ha ett ännuhögre sparande om det hade varit möjligt. Men detta är detförslag som ligger.Björn : Vi har gjort en simulering medutgångspunkt i den fastighetsprisstatistik som finns i landet,och den arbetar med ett antal olika regioner. Det är alldelessjälvklart att prisutvecklingen sett från egnahemsägarnasutgångspunkt har varit mer gynnsam i de överhettadestorstadsområdena än i de områden där aktiviteten i ekonomin harvarit mer dämpad.Poängen med hanteringen av regressanspråken är att man skallfånga upp den egenskapen. Låt mig här läsa några rader från s.34 i propositionen: "bör efterhand kunnautveckla en praxis i fråga om eftergift av regressfordringar ocht.ex. kunna efterge fordringar som beror på attvärdeutvecklingen inom en region eller på en viss ort har varitså svag att räntelånen i större eller mindre del saknartäckning. ": Efter att ha studerat propositionen villjag säga att jag litet grand saknar de långsiktiga analyserna.Man skulle också ha varierat de variabler som finns för att sevilka effekterna hade blivit. Jag tycker att det är en rätt storbrist att man inte i propositionen redovisar detta. Det skullekunna vara fråga om olika ingångsräntor, och det hade varitmöjligt att följa förslaget från Birgerssonsboendekostnadsutredning, dvs. en uppräkning av inflationen minus1 %, för att se vilka effekterna hade blivit. Det är ganskasvårt att få fram detta ur propositionen.Björn : I det här litet tekniska resonemanget berjag att få påminna om vad förslaget går ut på i sina huvuddrag.Förslaget innebär kraftiga reala skuldminskningar, trots att denominella skulderna ökar. Detta följer både av subventionernasutformning i systemet och av att betalningskraven på låntagarnaär relativt höga. Sammantaget leder detta till ett system medkraftiga reala skuldminskningar över tiden.Lars : tog upp ettannat exempel med en annan ingångsränta och en annanuppskrivning. Det var bl.a. efter att ha studerat remissvarensom vi bedömde att det var viktigt att hitta ett system som varstabilare, där skuldutvecklingen kunde kontrolleras och mankunde ge klara besked om hur stor skulden skulle bli och närlånen skulle vara avamorterade. Det är den kombinationen som hargjort att vi har fastnat för den här ingångsräntan, den häruppskrivningen och den här regleringen av skuldutveckling ochlånets tid. Det är detta som sammantaget är förändringen iförhållande till utredningens förslag.Vi har naturligtvis redovisat ett exempel, och vi har tittatpå andra exempel. Men summan av kardemumman är att stabiliteteni systemet, som vi har sagt, är sådan att det ocksåskall klara andra typer av förhållanden mellan ränta ochinflation.Eva : Jag skulle vilja anknyta till det andraämnesområdet, nämligen bostads-och hyressituationen för 1991och boendekostnaderna. Av vad vi har sett ser det utsom att hyreshöjningarna kommer att ligga på . Ochäven inom nyproduktionen blir det fråga om skyhöga kostnader förhyresgästerna.Jag vill fråga representanterna för : Hurmycket bidrar skatteomläggningen till att öka inflationen för1991? Och hur kommer det nya finansieringssystemet att kunnabidra till att sänka hyrorna och hålla en rimlig hyresnivå bådepå nyproduktionen och på det befintliga beståndet vad gällerhyreslägenheter?Min andra fråga riktar sig till . Dengäller den grupp barnfamiljer som har bostadsbidrag ochdärigenom kan få förvärvslån. På så sätt kan de på rimligavillkor bosätta sig i ett eget hem. På s. 8 i propositionenanförs på en enda rad att räntebidrag lämnas enligt förordningenom stöd för flerbarnsfamiljer för köp av egna hem. Jag antardärmed att även barnfamiljer omfattas av förändringen. Jag hardock fått signaler om att barnfamiljerna skulle stå utanfördenna bostadsfinansieringsförändring. Hur är det med den saken?Hur kommer de flerbarnsfamiljer som har låga inkomster att ifortsättningen kunna bygga eller köpa sig ett eget hus?Jan : frågade om hur det blir 1991.Den här propositionen påverkar ju inte alls hyreskostnaderna för1991. Möjligen avser frågan skattepropositionens effekter påhyrorna 1991. Såvitt jag förstår är det den som delvis liggerbakom de krav på hyreshöjningar som har rests. Jag kan intesäga mer än att man beräknar att den totala effekten påinflationen av skattereformen ligger strax --skattereformen bidrar alltså till inflationsökningen.Sedan får man räkna vidare för att se hur stor andel hyran utgöri detta sammanhang, kanske 25--. Men i den nu aktuellapropositionen finns det ingenting som påverkar hyror.Björn : Det som påverkar hyror ärmöjligen att propositionen innehåller bl.a. förslag om ettutvidgat räntestöd för lägenhetsunderhåll i hyreshus och omborttagande av taket i räntebidragstrappan. Det är klart attdetta påverkar kostnaderna för nyproduktionen 1991 i positivriktning.I fråga om förvärvsstödet ökar inte bostadsutgifterna med detförslag som ligger på bord. Bekymret för dem somvill köpa ett äldre hus -- som har omfattats avförvärvsstöd -- är utgifterna för huset efter köpet. Detfinns ungefär ett halvt dussin stödformer med räntebidrag.Propositionen hänvisar till budgetpropositionen 1992 när detgäller dessa stödformers fortsatta existens.Utan att föregripa några förslag kan jag säga att om manskulle göra om förvärvsstödet till någon typ av räntelån istället för räntebidrag, kommer detta inte att påverkautgifterna för de hus som omfattas av stöd, dvs. utgifternakommer att ligga kvar på samma nivå som degör med dagens system.Eva : Det betyder alltså att de familjer som hartagit eller står i begrepp att ta förvärvslån inte behöver oroasig för att de på grund av förändring i systemet får en högreboendekostnad?Björn : De behöver oroa sig lika litet för sinabostadsutgifter som vid ny-och ombyggnad.Eva : När det gäller den första frågan tyckerjag att bedömningen att skatteomläggningen enbart skulle medföraen hyreshöjning på lät väldigt optimistisk, men det får vikanske diskutera vid ett annat tillfälle.Lars : Nej, så var det inte. Skattereformenberäknas stå för av den totala inflationen.