bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — När utskottet i vårasbehandlade frågan om slopade reduceringsregler framhöllutskottet bl.a. att subventioner i form av undantag frånskatteplikten och reduceringsregler har dålig träffsäkerhet ochatt de därför är ineffektiva. Utskottet har inte ändratuppfattning i denna fråga och anser sig inte heller nu kunnaställa sig bakom att reduceringsreglerna återinförs i en ellerannan form. Utskottet avstyrker därför motionerna Bo2 yrkande 2och Bo6 yrkande 2.ReparationsfonderI tre motioner, Bo2 av m.fl. (m), Bo6 av AgneHansson m.fl. (c) och Bo9 av m.fl. (fp),framställs yrkanden som syftar till att ge fastighetsägare enrätt att göra skattefria avsättningar till reparationsfonder.Utskottet har tidigare vid sin prövning av denna fråga erinratom att större kostnader för underhåll efter den skattskyldigesfria val kan fördelas och avstyrkt de då aktuellayrkandena, bl.a. med hänvisning till de allmänna strävandena attsöka förenkla taxerings- och deklarationsarbetet. Utskottet ärinte heller nu berett att tillstyrka förslaget om skattefriaavsättningar till reparationsfonder. En sådan möjlighet skulleenligt utskottets mening stå i motsats till de principer om enkraftig begränsning av utrymmet för skattefria avsättningar avolika slag och om en minskning av subventionerna viaskattesystemet som ligger bakom den reformerade inkomst- ochföretagsbeskattningen. Utskottet avstyrker motionerna Bo2yrkande 7, Bo6 yrkande 15 och Bo9 yrkande 8.Reparation av småhusI motion Bo2 av m.fl. (m) framställs också ettyrkande om en rätt till avdrag för reparationer av småhus.Utskottet har tidigare avstyrkt yrkanden om en begränsad rätttill avdrag för reparationer av småhus med hänvisning till denackdelar som en sådan avdragsrätt medför vid taxeringen iförhållande till den nuvarande schablonbeskattningen. Denreformerade inkomst- och företagsbeskattningen innebär attschablonbeskattningen av småhus slopas och ersätts med enförhöjd fastighetsskatt. Härigenom har den löpande beskattningenav småhus förenklats väsentligt. Utskottet är inte berett attfrångå denna enklare beskattning av småhusen genom att införa enrätt till avdrag för reparationer av dessa. Utskottet avstyrkermotion Bo2 yrkande 8.BosparandeI motion Bo2 av m.fl. (m) begär motionärerna etttillkännagivande om att ett bosparande med en helt skattefripremie bör införas.Också när det gäller sparandet innebär skattereformen enövergång till mer enhetliga och likformiga regler. Olikaskattefria sparformer blir i fortsättningen beskattade samtidigtsom skattesatsen för kapitalavkastning sänks generellt till30%. Endast på vissa områden kvarstår en reducerad beskattningefter , bl.a. i fråga om ränta på allemanskonto. mening bör det inte komma i fråga att på nytt införahelt skattefria sparformer, och utskottet avstyrker därförmotion Bo2 yrkande 9.Mervärdeskatt på fjärrvärme, uttagsbeskattning, m.m.I motion Bo10 av m.fl. (v) återkommer motionärernamed yrkanden om en annan utformning av beslut ommervärdebeskattning av energi, om reformerad mervärdeskatt ochom en enhetlig fastighetsskatt. Motionärerna yrkar attmervärdeskattebeläggningen av fjärrvärme skjuts upp eller slopasoch att mervärdebeskattningen av arbeten i egen regi slopas.Vidare yrkar de att fastighetsskatten för allmännyttigt ägdafastigheter slopas. Avsikten är att på detta sätt sänkahyresnivåerna i landet.Utskottet har tidigare behandlat dessa frågor i anslutningtill de olika besluten om skattereformen och anser att detsaknas tillräcklig grund för att överväga förändringar i dessabeslut. Utskottet avstyrker därför motion Bo10 yrkandena 1--4.Stockholm den 13 november 1990På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), (), (), (), (),(), (), (), LeifOlsson (fp), (), (), KarlHagström (s), (), (),() och ().Avvikande meningar1. ReavinstbeskattningenBo Lundgren (), (), (),(), (), () ochIsa () har anfört följande:I m-, fp- och c-motioner har framställts yrkanden om avslag påförslaget om ett nytt bostadsfinansieringssystem och framlagtsförslag till alternativ som skulle innebära att stödet får enenklare och mindre byråkratisk utformning. Vi har inte anledningatt i detta sammanhang gå närmare in på den kritik som kanriktas mot regeringens förslag i denna del. En sådan redovisningförutsätts i stället ske i bostadsutskottets betänkande.Regeringens förslag kan emellertid inte genomföras utan attskattereglerna justeras. I det nya bostadsfinansieringssystemetskall låntagarens nettoränta skrivas upp med inflationen.Härigenom intecknas hela det framtida ekonomiska utrymmet i enfastighet av den växande räntelåneskulden.Detta gör det nödvändigt med en justering av reavinstreglerna:Anta att en person bygger ett hus och belånar det med sammasumma som det kostar att producera huset, 1 milj. kr. Efternågra år har skulden vuxit till 1,4 milj. kr. Huset säljs för1,5 milj. kr. Trots att 9-procentsregeln begränsar skatten till135 . gör fastighetsägaren en förlust på 35 000 kr.En sådan effekt är orimlig, och om regeringens förslaggenomförs är det därför nödvändigt med en justering av de nyareavinstreglerna. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Vi tillstyrker således motion Bo6 yrkandena 8 och 9 såvittavser reavinstbeskattningen och motion Bo9 yrkande 9.2. FastighetsskattenGörel Thurdin och (båda c) har anfört följande:En uppskrivning av ägarens nettoutgift med inflationen innebäratt det framtida ekonomiska utrymmet i fastigheten intecknasunder en mycket . Så länge räntelåneskulden växer ochägarens utgifter regleras genom nettoräntan finns inte utrymmeför en ytterligare belastning av ägaren. Paritetsskäl kansåledes inte åberopas för att belägga nyproduceradebostadsfastigheter med halv fastighetsskatt redan efter fem åroch hel fastighetsskatt . Skulduppbyggnaden i det avregeringen föreslagna systemet pågår nämligen i upp till 20 år.Om regeringens förslag antas förvandlas såledesfastighetsskatten från att vara ett bostadspolitiskt instrumenttill en direkt fiskal skatt. Detta är enligt vår mening mycketolyckligt eftersom man härigenom öppnar för ytterligare vägaratt beskatta boendet. Det finns en fara för att ytterligareskatteskärpningar genomförs genom att den tioåriga reduceringenav fastighetsskatten slopas, med ökade boendekostnader somföljd. Strävan bör enligt vår mening vara att sänkafastighetsskatten och ta bort den helt när den ärmotiverad av bostadspolitiska skäl.Vi anser att som sin mening bör ge regeringen tillkänna vad som anförts om behovet av en anpassning avfastighetsbeskattningen till det nyabostadsfinansieringssystemet samt hemställa om en översyn avdessa beskattningsregler. Vi tillstyrker därför motion Bo6yrkandena 8 och 9 också såvitt avser fastighetsbeskattningen.3. Mervärdeskattelagens reduceringsreglerBo Lundgren, och (alla m) haranfört följande:Investeringsbidraget utgör en tydlig illustration avskatteomläggningens svagheter. Först höjer man mervärdeskattenför byggnads- och anläggningsarbeten, sedan tvingas man införabidrag för att kompensera den höjda skatten. Härtill kommer attden resulterande höjningen av mervärdeskatten på byggande ledertill att det blir mer ofördelaktigt att anlita entreprenörer vidombyggnader och moderniseringar. I än större utsträckning kommer fastighetsägaren att tvingas göra arbetet själv ellerutnyttja svart arbetskraft.Enligt vår mening bör förslaget om ett statligtinvesteringsbidrag avslås och reduceringsreglerna återinföras.Vi tillstyrker därför, under förutsättning att förslaget ominvesteringsbidrag avslås, motion Bo2 yrkande 2.4. Mervärdeskattelagens reduceringsreglerGörel Thurdin och (båda c) har anfört följande:Enligt vår uppfattning får boendet genom kraftigt höjdaboendekostnader bära en alltför stor del av skattereformensfinansiering för att det skall vara möjligt att åstadkomma enskatteomläggning med rättvis fördelning som grund. Vi har redani samband med behandlingen av skattereformen avvisat förslagetom slopade reduceringsregler. Den nu föreslagna ordningen attförst ta ut en skatt på byggandet och sedan medge bidrag innebären onödig rundgång som medför ökat krångel och får en radnegativa effekter som fördyrar byggandet och boendet.Vi föreslår att reduceringsreglerna behålls och att de ändrasså att uttaget av mervärdeskatt för samtliga tjänster förbyggande och boende uppgår till av beskattningsvärdet.Vi tillstyrker således motion Bo5 yrkande 2.5. ReparationsfonderBo Lundgren (), (), (),(), (), () ochIsa () har anfört följande:Regeringens förslag om statligt stöd för lägenhetsunderhållinnebär i praktiken att bostadsföretagens fonder förlägenhetsunderhåll avskaffas. Därmed bryts principen att det ärdagens generation som skall svara för kostnaden för sin egenförslitning i lägenheten. medför en lånefinansiering avlägenhetsunderhållet en press uppåt på hyrorna. Detta är enmycket olycklig effekt och i motionerna Bo2 (m), Bo9 (fp), Bo5(c) och Bo6 (c) yrkas att förslaget avslås.I likhet med motionärerna anser vi att det är viktigt att detfinns en långsiktig planering av underhåll av lägenheter för attgarantera en god boendemiljö och för att hålla nerehyreskostnaderna. En sådan förutseende, långsiktig planeringsker bäst genom att en del av hyran avsätts till särskildafonder för lägenhetsunderhåll. Härigenom kan också hyresgästersom bor i privatägda fastigheter få ökat inflytande och ansvarför den egna lägenhetens underhåll. En konsekvens är också atthyreshöjningar kan hållas tillbaka i renoverade fastigheter ochatt den nuvarande detaljregleringen och byråkratin begränsas.Fastighetsägare bör ges rätt att fondera medel till underhållav lägenheterna skattefritt. Skattemedlen skall följa lägenhetenoch hyresgästen ges möjlighet till inflytande överlägenhetsunderhållet. Det anförda bör som sin meningge regeringen till känna.Vi tillstyrker således motionerna Bo2 yrkande 7 och Bo9yrkande 8. Härigenom är även motion Bo6 yrkande 15 tillgodosedd.6. BosparandeBo Lundgren, och (alla m) haranfört följande:Det finns enligt vår mening ett stort behov av att öka detlångsiktiga sparandet i . Det bör mot denna bakgrundskapas nya och attraktiva former för målsparande till egenbostad i form av ett småhus eller en bostadsrätt. Ökar detenskilda bosparandet minskar lånebehovet till bostadssektorn. Enannan följd är att månadsutgifterna för de boende blir lägre dåen större del av bostadskostnaden kan betalas kontant medsparade medel. Ägandet medför också regelmässigt underhåll avbostaden.Ett bosparande bör utformas enligt följande. Sparandet skall ske regelbundet av . Eftersom sparbeloppet i princip binds till banken ellerkreditinstitutet under bör man kunna påräkna högreränta än för annat sparande. Sparmedlen får disponeras av låntagaren motuppvisande av ingånget köpeavtal. När sparbeloppet lyfts för inköp av bostad utgår en statligskattefri premie för det sparbelopp som stått inne minst tre år.Premien utgår , dock högst . I det fall bosparandet avbryts tidigare än ellermedlen disponeras för annat ändamål utgår ingen skattefristatlig premie.Vi tillstyrker således motion Bo2 yrkande 9 om att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ett system medbosparande med denna utformning bör införas.7. Fjärrvärme, uttagsbeskattning, m.m.Maggi () har anfört följande:I samband med behandling av skattereformenframförde kraftiga invändningar mot attfinansieringen innebär mycket ökade kostnader för boendet.Det kan nu konstateras att de hyreshöjningar som till följd avden beslutade skatteomläggningen begärs den 1 januari 1991överstiger vad regeringen beräknade inför vårens skattebeslut.Om så stora höjningar får slå igenom betyder det att många låg-och mellaninkomsttagare förlorar på skatteomläggningen, attinflationen späds på ytterligare samt att statens ochkommunernas utgifter för bostadsbidrag, räntestöd ochsocialbidrag ökar ytterligare.Utöver de förslag till förbättringar som finns i propositionenmåste därför ytterligare åtgärder vidtas. Beräknade minskningarav statens kostnader för det statliga stödsystemet ger utrymmeför sådana åtgärder.Mot bakgrund av det anförda bör följande i v-motionenframlagda förslag nu genomföras.Riksdagens beslut att belägga fjärrvärme medmervärdeskatt bör rivas upp eller, om dettainte går, skjutas . Vidare bör uttagsbeskattningenav tjänster som avser fastighet slopas. Skatten tas bara ut omkostnaderna för arbete i egen regi uppgår till 150 000 kr.räknat och slår därför inte mot små förvaltningar ochegna hem. I stället träffar den de allmännyttiga företagen ochdriver på så sätt upp hyrorna med 10--/m2 och år.Vidare bör fastighetsskatten slopas för de allmännyttigaföretagens bostadsfastigheter. Skälet är att dessa företagaldrig skall sälja sina fastigheter. Det finns alltså ingetvärde som kan realiseras. kan en slopadfastighetsskatt sägas innebära att hyresgästerna får del avfastighetens värdestegring -- den värdestegring som en privatfastighetsägare kan realisera. Härigenom sänks hyresbehovet medca /m2 och år.Med det anförda tillstyrks motion Bo10 yrkandena 1--4.Särskilda yttranden1. FastighetsskattenBo Lundgren, och (alla m) haranfört följande:Vi vill på detta sätt endast erinra om att vi i andrasammanhang föreslagit att den statliga fastighetsskattensuccessivt avskaffas.2. Personliga investeringskontonGörel Thurdin och (båda c) har anfört följande:I motion Bo5 av m.fl. (c) läggs fram förslag omett finansieringssystem med en bassubvention som är lika föralla och med en solidarisk fördelning av kostnader mellan äldreoch yngre fastigheter.I motionen framhålls att en minskning av bostadssubventionernamåste kombineras med stimulanser för hushållssparandet. Ett ökatsparande leder till ökat ansvar och bredare engagemang i detegna boendet. Det är också ett viktigt instrument för denenskilde att försöka minimera kostnaderna, framför allt vidproduktionstillfället.Förslaget i Bo5 om ett nytt finansieringssystem bör ses irelation till tidigare c-förslag om sparstimulerande åtgärder,bl.a. införande av personliga investeringskonton. Till ettsådant konto skall medel kunna avsättas med rätt till avdrag vidtaxeringen. Medlen skall kunna tas i anspråk i samband medinvesteringar i företag, bostad eller studier.Personliga investeringskonton ger således en möjlighet tillett förmånligt sparande för en egen bostad. Något yrkande ominförande av personliga investeringskonton har emellertid inteframställts i detta sammanhang, bl.a. därför att förslaget harett mer vittomfattande sparstimulerande syfte. Vi har därförinte anledning att redovisa något ställningstagande i denna delutan vill på detta sätt endast erinra om att de personligainvesteringskontona utgör en integrerad del av det förslag tillnytt finansieringssystem som läggs fram i c-motionen.Bostadsutskottets utfrågning om nybostadsfinansiering m.m.Bilaga 3Inbjudna (i den ordning de deltog):, statssekreterare, bostadsdepartementetBjörn , kansliråd, bostadsdepartementetClaes Thimrén, departementssekreterare, finansdepartementetJan , departementsråd, finansdepartementetClaes , vice riksbankschef, riksbankenGösta , generaldirektör, plan- och bostadsverketSune Jussil, verkställande direktör, , SBABLars , verkställande direktör, stadshypotekskassanBengt-Owe , direktör, , SABOBengt , direktör, fastighetsägareförbundJan , ByggentreprenörernaRolf Trodin, direktör, riksförbundMirja Kvaavik-Bartley, direktör, centralorganisation, SBCNils Schirren, förbundsdirektör, villaägareförbundLars Anderstig, förbundsordförande, riksförbundGöran , direktör, Svenska sparbanksföreningenPia , familjeekonom, bostadsutskottet deltog:Agne (), ordförandeOskar (), vice ordförandeMagnus ()()()()()()()()()()()()()()()()()utfrågningBilaga 41990-10-23kl. 10.00--12.30, 13.15--15.10Ordföranden : Boendekostnaderna hardiskuterats mycket i samband med skattereformen. Dessutom har vinu fått ett förslag till ny bostadsfinansiering. Det är motivettill att bostadsutskottet har kallat till denna utfrågning. Jagber att få hälsa samtliga här närvarande välkomna tillutfrågningen. Jag vänder mig särskilt till dem som viinbjudit hit och tackar dem för vänligheten att komma och synpunkter. Temat för utfrågningen är statens stöd tillny-och ombyggnad av bostäder samt boendekostnaderna 1991.Vi lägger upp utfrågningen så att en representant för varjeorganisation eller myndighet får för en inledning.Sedan får ledamöterna tillfälle att ställa frågor och föra endialog. Vi har delat in organisationerna i sex block, och eftervarje block blir det en frågestund.Det första blocket omfattar representanterna förbostadsdepartementet och finansdepartementet.Lars : Herr ordförande! Jag tänkte göra mininledning mycket kort, eftersom bostadsutskottet har fått enordentlig redovisning av propositionen för en ganska kort tidsedan. Jag tänkte i stort sett bara stolpmässigt berätta vadförslaget innebär. Vi är här naturligtvis i första hand för attsvara på frågor.Vi föreslår att det nuvarande låne-och räntebidragssystemetvid ny-och ombyggnad ersätts av ett stödsystemsom bygger på att hela lånefinansieringen sker på den allmännalånemarknaden i konkurrens mellan kreditinstituten.Räntebidragen behålls i den utsträckning som behövs för att gehyresgäster och bostadsrättsinnehavare samma minskningar avräntekostnaderna som egnahemsägare får via skattesystemet.Lånefinansieringen skall garanteras genom statligakreditgarantier. föreslåsmedverka i finansieringen, som blir öppen för alla, precis påsamma villkor som alla andra kreditinstitut.För att vi skall ha en neutralitet mellan upplåtelseformernaföreslår vi ett skattekompenserande räntebidrag för hyres-ochbostadsrätter vilket uppgår till av kostnaden för räntor påen låneskuld för investeringen och på räntelån. Det skall liggakvar under en total bidragstid vid nybyggnad och 30 årvid ombyggnad.Vi föreslår vidare att ett särskilt realräntebidrag införs somskall kunna betalas ut med höga realräntor. Detlämnas efter husets färdigställande.Under de följande tio åren minskas realräntebidraget för attupphöra efter det att huset är färdigställt.Realräntebidraget lämnas oberoende av husets faktiskafinansiering.Vi föreslår att nettoutgiften första året skall ligga på3,av investeringslånet. Därefter ökar nettoutgiftenårligen i takt med inflationen. , 1992, ärnettoutgiften . Sedan föreslår vi att deni tre steg går . För att se till kan bygga i hela landet har vi föreslagit statligakreditgarantier. Det föreslår vi skall skötas av en särskiltnämnd och skall avgiftsfinansieras.Övergången i beståndet föreslår vi skall ske från den 1januari 1993. Men regeringen säger att den tänker återkomma medde närmare föreskrifterna om detta i samband med 1992 årsbudgetproposition, eftersom det är svårt att bl.a. exaktsäga vilka årgångar det handlar om. Det hela är ju beroende avräntesituationen.I propositionen föreslås också att ett statligtinvesteringsbidrag införs för bostäder isyfte att kompensera för ökade kostnader som följer av att det ifortsättningen tas ut full moms även på byggnads-ochanläggningsarbeten. Det här bidraget skall kompensera denhöjning som sker . Vi föreslår att det skall uppgåtill . Dessutom föreslår vi några små förändringar isamband med övergången 1991. Det handlar om räntestödet förunderhåll avseende s.k. 20-årsåtgärder i alla hyreshus och10-årsåtgärder för lägenheter i nya hyreshus. Vidare föreslåsatt räntebidragstrappan för hyres-och bostadsrättshus slopasden 1 januari 1991.Slutligen föreslås i propositionen att plan-ochbostadsverket byter namn till boverket.Det var en kort sammanfattning av förslaget. har fått en mer omfattande redovisning,tänker jag stanna där.Ordföranden : Jag vill fråga hur kostnadernaför de enskilda boende kommer att påverkas framöver. Det finnsinte någonstans i förslagen några exempel på hur förslagenfaller ut för de enskilda boende, hur boendekostnaderna kommeratt utvecklas om två eller på något . Varförfinns inte några sådana bedömningar? Är det omöjligt att göradet? Att sådana inte finns gör att det är väldigt svårt attbedöma stabiliteten i det nya förslaget tillbostadsfinansiering.Björn : I propositionen på s. 42 resp. 43 finnstvå diagram, som ger en nominell bild och en real bild avutvecklingen av kapitalutgifterna enligt det här systemet. Manantar att räntan är och inflationen är 6 %.Ordföranden : Då vill jag ställa ytterligareen fråga som går in mera på detaljerna i förslaget. Hur skallbruttoräntan, alltså den årliga räntekostnaden för t.ex. enhusägare, räknas fram? Det sägs att den skall räknasschablonmässigt med utgångspunkt i att lånet är bundet i fem åri sänder, eventuellt . Är det riktigt?Björn : I propositionen förutsätts attbruttoräntan i allt väsentligt skall räknas ut med utgångspunkti att lånet är bundet. Det sägs också -- detta efter deinvändningar under remissbehandlingen som har riktats motboendkostnadsutredningens förslag om nya räntelån -- att nyaräntelån förutsätts kunna lämnas till obunden ränta för attunderlätta institutens upplåning på kreditmarknaden och hållaränteriskerna kvar vid den nivå som vi har i gällande system.Ordföranden : Låt oss anta att jag har byggtett hus för 1 milj.kr. och vill ta upp ett sådant här nytträntelån. Hur stor bedömer ni att min låneränta skullevara med dagens ränteläge enligt denna schablon?Björn : Då är det låst ränta på denna miljon underde fem första åren. Sedan får man ett räntelån till rörlig räntaovanpå denna miljon. när den underliggande kreditenhar räntejusterats eller omsatts binds också den räntelåneskuldsom byggts upp till en fast ränta.Ordföranden : Tack, det förstår jag. Vadbedömer ni att denna ränta schablonmässigt skulle sättastill om det här lånesystemet vore i kraft? Kan ni ge ettungefärligt procenttal?Björn : Schablonräntan uppgår till 14,46 %.Ordföranden : Låt oss för enkelhets skull sägaatt jag får lånet till ränta. Räntesatsen är låst i fem år.Sedan går jag till och tar upp ett lån på denhär miljonen med rörlig ränta . Det är välmöjligt? Det står ju i förslagen att det är upp till denenskilde att kränga lånet till en så bra räntesats som möjligt.Det skall vara ett sparincitament. Är det riktigt?Björn : Ja, men du får inte gå tillFöreningsbanken, du måste gå till Agro Kredit.Ordföranden : Jag får det här lånet kansketill , eftersom den rörliga räntan ligger ganskahögt. har det sparförslag som regeringen nuarbetar med givit effekt på räntemarknaden. Räntan har ju gåttupp . Då sjunker räntan. Så går jagtill på i stället och tar etthypotekslån på låt oss säga i fast ränta . Detskall ju vara tillåtet.Helt i enlighet med vad statsministern har sagt har vi om tvåår en inflation på . Enligt schablonregeln är procentsatsen15 % låst, och jag har då mitt räntelån till ränta. Vi haren inflation på . Realräntan blir alltså , vilketinnebär ett mycket kraftigt realräntebidrag för staten om tvåår.Då vill jag fråga representant: möjligheterna att driva en inflationsbekämpande politiki det statsfinansiella läge då man har fått ned inflationen till2 % men staten plötsligt kommer att få väldigt höga kostnaderför bostadssubventionerna? När tiderna förbättras får statenkraftigt ökade kostnader för bostadsstöd och tvärtom. Hurpåverkar det stabiliteten i det föreslagna räntelånesystemet?Har ni någon uppfattning om det?Claes Thimrén: De här systemen tyngs ju av mycket högarealräntor. En sådan situation som beskrev skullemed det nuvarande systemet för bostadsfinansiering ge ännu högreräntebidrag än det föreslagna systemet. Det är alldeles riktigtatt det under sådana situationer blir för statsbudgetenpåtagliga påfrestningar, men i mindre utsträckning än med detnuvarande systemet. Det har varit nödvändigt att lägga inrealräntebidrag som ett skydd för stabiliteten i dettafinansieringssystem just för att klara av sådana här situationersom har beskrivits.Björn : Jag vill komplettera genom att påminna denminnesgoda församlingen att ett sådant scenario som har ritat upp användes av dåvarande bostadsministern som ettskäl för att avvisa bostadskommitténs förslag om räntelån ipropositionen 1986/87:48. Det scenario som var aktuellt närpropositionen skrevs har ju, som alla vet, visat sig heltorealistiskt.