bet · GE01SfU1 · 1990-10-23 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande fyra motioner som harremissbehandlats. Motionerna avserfråga om riksdagsledamöternas inkomstgaranti skall varapensions- och sjukpenninggrundande,fråga om sjukpenninggrundande inkomst i samband medföräldraledighet,fråga om föräldrabegreppet för vårdbidrag,fråga om beräkning av merkostnadsdelen av vårdbidraget.Vidare behandlas tre motioner om social grundtrygghet i olikaavseenden samt några motioner om pensionsfrågor ochrehabiliteringsfrågor.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motioner. Tillbetänkandet har fogats fyra reservationer och två särskildayttranden. Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:521989/90:Sf11 av m.fl. (c) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om en avsevärthöjd grundpension i enlighet med vad som i motionen anförts,3. att beslutar att särbehandlingen avundantagandepensionärerna upphör fr.o.m. ,4. att beslutar att folkpensionärernas kommunalabostadstillägg fr.o.m. ej skall påverkas avinkomst av jordbruksfastighet eller rörelse.1989/90:Sf12 av m.fl. (m) vari yrkas2. att beslutar att kommunalt bostadstillägg intereduceras till följd av inkomst av rörelse ochjordbruksfastighet i enlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /901989/90:Sf201 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar uppdra åt förvaltningsstyrelsen att förändrainkomstgarantin för ledamöterna så att den blir underlag förberäkning av ATP och sjukpenning.1989/90:Sf233 av och (vpk)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätt till vårdbidrag förhandikappat barn.1989/90:Sf250 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att hos regeringen begär förslag om möjlighetatt erhålla lön vid arbete på dagcenter.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So227.1989/90:Sf269 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till entrygghetsgaranti i enlighet med vad som anförts i motionen isyfte att öka tryggheten och valfriheten för särskiltensamboende vårdnadshavare i knappa ekonomiska omständigheter.1989/90:Sf288 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attmerkostnadsandelen av vårdbidrag får bedömas efterschablonmässiga normer.1989/90:Sf327 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspensionering.1989/90:Sf341 av och () variyrkas att hos regeringen begär attriksförsäkringsverket får i uppdrag att utreda om ändring av 3kap. 5 § lagen om allmän försäkring är erforderlig.1989/90:Sf351 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom lika behandling av ålders- och förtidspensionärer vad gällerKBT.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Sk408.1989/90:Sf370 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av de socialatrygghetssystemen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:A815.1989/90:Sf372 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundtrygghetsprincipen i de socialatrygghetssystemen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:A817. Riksdagsledamöternas inkomstgarantiEn ledamot av är berättigad till ekonomiska förmånerenligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till riksdagensledamöter. I lagen finns bestämmelser om arvode och olikakostnadsersättningar. Vidare finns bestämmelser om egenpension(i form av ålders- och sjukpension), familjepension ochgrupplivförsäkring. Enligt lagen har riksdagsledamotunder vissa förutsättningar också rätt till inkomstgaranti.Inkomstgaranti är ett nytt begrepp som införts fr.o.m. den 1juli 1988 och som ersatt det tidigare systemet medvisstidspension och avgångsersättning för ledamot av riksdagen.Som skäl för att införa en inkomstgaranti anförde riksdagensförvaltningskontor (se förs. 1987/88:13) att de motiv somanfördes vid införandet av bestämmelserna om visstidspension ochavgångsersättning fortfarande hade bärkraft. Det låg i sakensnatur att uppdraget som riksdagsledamot var behäftat medosäkerhet och att det därför måste anses rimligt att de som togpå sig detta viktiga samhällsuppdrag fick en trygghet i händelseav att de av ena eller andra skälet lämnade uppdraget. Ettsystem som gav ett rimligt mått av trygghet var viktigt bl.a. avrekryteringsskäl och med hänsyn till behovet för ett parti attförändra personuppsättningen i riksdagen.De närmare bestämmelserna om inkomstgaranti innebär att enledamot som lämnar sammanhängandetjänstgöring är fr.o.m. den tidpunkt arvodet upphör berättigadtill inkomstgaranti. Garantitidens längd och garantins storlekär beroende av den tid ledamoten tjänstgjort i ochledamotens ålder då han eller hon lämnar riksdagen.Inkomstgarantin minskas även med vissa sidoinkomster.För en ledamot som tjänstgjort kortare sammanhängande tid gäller inkomstgarantin . För en ledamot somtjänstgjort men inte uppnått då hanlämnar gäller inkomstgarantin . För övrigaersättningsberättigade gäller inkomstgarantin till ingången avden månad varunder vederbörande fyller . Om ledamoten återtar plats i upphör garantin så länge uppdraget attvara ledamot består. -- Om särskilda skäl föreligger fårriksdagens förvaltningskontor för de två förstnämnda gruppernaförlänga den tid under vilken garantin gäller med högst ett åreller medge att även tjänstgöringstid som inte är sammanhängandefår tillgodoräknas. Garantin kan därvid bestämmas till ett lägrebelopp.Inkomstgarantin beräknas på pensionsunderlaget, dvs. detmånadsarvode som utgår till en ledamot, och storleken ärberoende av ledamotens tjänstgöringstid i . Garantin ärhögre och utgår då avledamotsarvodet för den som har en sammanhängandetjänstgöringstid av och för övrigaersättningsberättigade. För tid därefter utgår inkomstgarantinmed av ledamotsarvodet för den som tjänstgjort minst tolvriksdagsår och med lägre andel för varje mindre antal år än tolvsom ledamoten har tjänstgjort, ned till av ledamotsarvodetför den som tjänstgjort minst sex men ej sju år.Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten uppbär i form avsjukbidrag och förtidspension enligt lagen om allmän försäkringunder . Inkomstgarantin minskas dessutom med viss delav inkomst som den ersättningsberättigade uppbär i form avpensionsgrundande inkomst, inkomst av anställning eller uppdragutomlands som inte beskattas i , kompletterandedelpension samt pension och livränta i andra fall. Minskningenpå grund av sådana inkomster beräknas i huvudsak som entolftedel av skillnaden mellan å ena sidan av inkomstenberäknad per kalenderår och å andra sidan ett belopp som svararmot två gånger det basbelopp som enligt lagen om allmänförsäkring gäller inkomstgarantin avser.I motion 1989/90:Sf201 kritiserar attinkomstgarantin inte är pensions- eller sjukpenninggrundande.Hon hemställer att uppdrar åt riksdagensförvaltningsstyrelse att förändra inkomstgarantin så att denblir underlag för beräkning av såväl allmän tilläggspension somsjukpenning.Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånriksförsäkringsverket och statens löne- och pensionsverk (SPV).Riksförsäkringsverket avstyrker bifall till motionen.Verket anför att inkomster som beräknas inflyta eller somintjänas genom eget arbete är sjukpenning- ochpensionsgrundande. Däremot har ersättningar i form avavgångsvederlag, avgångsbidrag (AGB) som utbetalats avArbetsmarknadens () och avgångsersättning() som utbetalats av på grund av driftsmässigförändring inom ett företag inte ansetts vara sjukpenning- ellerpensionsgrundande. Samma bedömning har gjorts beträffandeförlorad arbetsförtjänst utbetalad av anser att inkomstgarantin kan jämställasmed de ersättningar som exempelvis betalas ut av ,och inkomstgarantin bör således vara varken pensions- ellersjukpenninggrundande. Verket tillägger dock att en försäkrad kanha rätt att behålla sin anknytning till sjukpenningförsäkringenav andra skäl. Detta gäller enligt verkets förskrifter (RFFS1981:5) bl.a. en försäkrad som blir arbetslös och är anmäld somarbetssökande på arbetsförmedling samt är beredd att antaerbjudet arbete i en omfattning som svarar mot den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten. Denna rätt bibehålls så längeden försäkrade är arbetssökande. Skulle den försäkrade bli sjukunder perioden behåller han även då skyddet. utbetalas kalenderdagsberäknad sjukpenning. Medhänsyn härtill anser verket att anledning saknas att förändranuvarande lagstiftning i detta avseende.SPV instämmer i vad anfört ochavstyrker således bifall till motionen.Bestämmelser om pensionsgrundande inkomst finns i 11 kap.lagen om allmän försäkring. Enligt 1 § grundas rätt tilltilläggspension på inkomst av förvärvsarbete. I princip förvarje år, varunder någon varit försäkrad enligt lagen, skall fördenne beräknas pensionsgrundande inkomst på grundval av hansinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete underåret. I 2 § anges bl.a. att med inkomst av anställning avses denlön i pengar eller skattepliktiga naturaförmåner som enförsäkrad har fått såsom arbetstagare i allmän eller enskildtjänst. Såsom inkomst av anställning avses även vissa uppräknadeförmåner, t.ex. sjukpenning enligt samma lag.I 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring anges attsjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengareller skattepliktiga naturaförmåner som en försäkrad kan antaskomma att tills vidare få för eget arbete, antingen såsomarbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst avanställning) eller på annan grund (inkomst av förvärvsarbete).Riksförsäkringsverket anser att inkomstgarantin kan jämställasmed t.ex. avgångsersättning som utbetalas av ochsåledes inte är pensionsgrundande. Utskottet vill därvid ävennämna att avgångsvederlag, som arbetsgivaren betalar till enperson i samband med att denne slutar sin anställning, i principanses som skadestånd. I praxis har dock den del av ersättningensom motsvarar lön under skälig uppsägningstid betraktats som löni pengar och således utgjort pensionsgrundande inkomst. Enriksdagsledamot väljs emellertid för viss mandatperiod, ochledamoten har i förväg kännedom om när uppdraget kan komma attupphöra. Enligt utskottets mening kan därför inkomstgarantinunder inte jämställas med ersättning underuppsägningstid. Inkomstgarantin utges dessutom även omriksdagsledamoten själv väljer att inte kandidera vid nyvalperiod. Inkomstgarantin skulle enligt utskottets mening likagärna kunna betraktas som en pensionsförmån. Oavsett vilketbetraktelsesätt man bör anlägga, kan inkomstgarantin enligtutskottets uppfattning med nuvarande regler inte anses utgörapensionsgrundande inkomst. Utskottet finner inte heller skäl förriksdagen att särskilt förordna att inkomstgarantin skall varapensionsgrundande. Ett sådant förordnande skulle troligenaktualisera en förändring även för andra grupper med liknandeförmåner, t.ex. förordnandepension för statsråd och verkscheferm.fl. samt visstidspension till förtroendevalda i kommuneroch landsting.Enligt gällande bestämmelser är inkomstgarantin inte hellersjukpenninggrundande. Utskottet konstaterar att en ledamot somuppbär inkomstgaranti har ett mycket gott skydd under sjukdom.Dels kan ledamoten uppbära inkomstgaranti även ,dels kan ledamoten på sätt anfört undervissa förutsättningar ha kvar sin tidigare sjukpenninggrundandeinkomst och få sjukpenning beräknad efter den. Utskottet finnerdärför inte skäl att föreslå en ändring av bestämmelserna.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf201.Sjukpenninggrundande inkomst vid föräldraledighetInom sjukpenningförsäkringen finns regler till skydd för enförälder som är helt eller delvis ledig för att vårda barn.Särskilda regler finns även till skydd för en gravid kvinna.Enligt 3 kap. 5 § lagen om allmän föräkring (AFL) får densjukpenninggrundande inkomsten (SGI) inte sänkas för en gravidkvinna som slutar förvärvsarbeta eller minskar sin arbetstidtidigast före barnets faktiska eller beräknadefödelse. Enligt samma lagrum gäller vidare att enförälder är helt eller delvis ledig för vård av barn fårförälderns SGI inte sänkas. Det gäller längst till dess barnetfyller . Motsvarande gäller även adoptivföräldrar vidadoption av barn som inte fyllt samt när någon tar emotett sådant barn i syfte att adoptera det. Då räknasettårsperioden fr.o.m. den dag föräldrarna får barnet i sinvård. Om kvinnan vid ettårsperiodens utgång är gravid ochnedkomsten beräknas ske eller sker får SGI-ninte sänkas enligt den förstnämnda bestämmelsen.Riksförsäkringsverket har i allmänna råd 1989:4 rekommenderatatt en förälders SGI inte skall sänkas om det finns tillfälligthinder för förälderns återgång i arbete, t.ex. vidsemesterstängning. Vidare rekommenderas att SGI-n inte hellersänks när en förälder från barnets ettårsdag i oavbruten följdär ledig från sitt förvärvsarbete och uppbär helföräldrapenningförmån. Samma rekommendation gäller för föräldersom i oavbruten följd har förkortad arbetstid och uppbärföräldrapenningförmån som minst svarar mot arbetstidensnedsättning. Vid bedömningen av om föräldern i oavbruten följdhelt eller delvis har varit ledig med föräldrapenningförmånbeaktas inte sådan ledig tid som föräldern normalt har i sittarbete (t.ex. lördag--söndag).I föreskrifter (RFFS 1981:5) anges attvid beräkning av SGI skall endast sådan inkomst beaktas som enförsäkrad kan antas komma att tills vidare åtnjuta av egetarbete i följd. Härav följer även attSGI-n inte skall sänkas för en försäkrad som avbryter sittförvärvsarbete eller minskar sin arbetstid i följd.Om förälderns SGI sänks beräknas ändock föräldrapenning enligten särskild beräkningsgrund fram till dess barnet är två år.Även i sådant fall finns kompletterande regler om kvinnan återär gravid.Bestämmelsen att en förälders SGI inte får sänkas under tidföräldern är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete förvård av barn som inte uppnått infördes den 1januari 1986. Före den tidpunkten gällde enligt verketsföreskrifter (RFFS 1980:3) att föräldern fick behålla sin SGIunder föräldraledighet till dess barnet uppnått ett och etthalvt års ålder. Detsamma gällde en förälder ioavbruten följd var ledig och erhöll hel föräldrapenning elleren andel därav som åtminstone svarade mot arbetstidensnedsättning. Anledningen till att tiden för rätt att kvarstå iSGI sänktes från 18 var att en kvinna somstadigvarande började förvärvsarbeta i mindre omfattning äntidigare annars kunde bli berättigadtill sjukpenning eller tillfällig föräldrapenning med högrebelopp än hennes inkomstbortfall gav anledning till (prop.1984/85:78, SfU 12).Barbro och anför i motion 1989/90:Sf341att nuvarande bestämmelser medför att en förälder som efter detbarnet fyllt endast tar ut halv föräldrapenning men ärhelt ledig från arbetet för att vårda barnet får sin SGI sänkt.Föräldern får således inte någon sjukpenning om han/hon blirsjuk. Om föräldern återgår i arbete fastställs en ny SGI baseradpå den inkomst föräldern kan antas få i fortsättningen i dettaarbete. Därvid krävs att föräldern skall avse att ha dennaarbetsinkomst . För en kvinna som då ärgravid med beräknad nedkomst fastställs därföringen SGI. Enligt motionärerna varierar dock tillämpningen avbestämmelserna mellan olika försäkringskassor. Härtill kommeratt en kvinna som underlåter att tala om att hon är gravid kanfå en ny SGI. Motionärerna begär att får iuppdrag att utreda om en ändring av 3 kap. 5 § AFL ärerforderlig.Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånriksförsäkringsverket och anför att en förälder som efterbarnets ettårsdag är helt ledig från arbetet och uppbär halvföräldrapenning inte längre har rätt att behålla sin SGI. Närföräldern återgår i sitt förvärvsarbete fastställs en ny SGI omföräldern kan antas komma att få inkomst av eget arbete underminst i följd eller av återkommande arbete.Försäkringskassan gör härvid en bedömning av förälderns avsiktatt arbeta och av varaktigheten ianställningsförhållandet. Enligt praxis fastställsförälderns SGI beräknad på årsbasis i vissa fall även omföräldern inte hinner arbeta före nästa förlossning.Detta gäller om föräldern har för avsikt att fortsätta sittarbete i samma omfattning även efter barnledigheten. En sådanbedömning görs också när en gravid kvinna ökar omfattningen avsitt arbete än före beräknadförlossning. Inom utarbetas för närvarandeallmänna råd om SGI-A (av anställning), där bl.a. denna frågakommer att behandlas närmare. Rätten att få en ny SGI fastställdär dock inte avhängig av frågan om kvinnan upplyserförsäkringskassan om sin förestående graviditet utan av omhennes arbete är av stadigvarande eller tillfällig karaktär. Närförsäkringskassan får kännedom om en kvinnas graviditet, t.ex.när moderskapsintyg inkommer, utreder hennesSGI. Är beslutet felaktigt på grund av att det har fattats påuppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag kan kassanändra beslutet med stöd av 20 kap. 10 a § anför vidare att gällande bestämmelser i3 kap. 5 § AFL infördes när föräldrapenning kunde utges under360 dagar, varav enligt garantinivån. Genom attföräldraförsäkringen därefter förändrats och byggts ut anserverket att det finns skäl att göra en översyn av de aktuellareglerna i 3 kap. 5 § AFL. Verket har för avsikt att tainitiativ till en sådan översyn för att kartlägga behovet aveventuella ändringar i reglerna.Försäkringskasseförbundet, som inhämtat yttrande frånflertalet försäkringskassor, anför att det tycks förekomma enviss olikhet i tillämpningen hos försäkringskassorna avifrågavarande bestämmelser. Reglerna uppfattas ibland också somkomplicerade och svåra att förstå för de försäkrade. Förbundetanser därför att tillämpningen bör klargöras och om möjligtförenklas och att detta lämpligast bör ske genom attriksförsäkringsverket förtydligar sina tillämpningsföreskrifter.Utskottet har i samband med att föräldraförsäkringenförlängdes i sitt av godkändabetänkande /89:SfU12 behandlat en motion med begäran attsjukpenningskydd för förälder skall föreligga under hela den tidden försäkrade enligt lag är berättigad till helföräldraledighet, dvs. till dess barnet är ett och ett halvt år.Utskottet noterade att enligt riksförsäkringsverketsföreskrifter skulle en förälder som tar ut all föräldrapenning ien sammanhängande period inte få sin SGI sänkt under denna tid.Enligt utskottets uppfattning skulle därför utbyggnaden avföräldraförsäkringen inte komma att medföranågot försämrat sjukpenningskydd för den föräldraledige undersådana omständigheter. Utskottet var inte berett förorda attäven den, som efter föräldraledighet mer stadigvarande återgicki förvärvsarbete men i mindre omfattning än tidigare, skulle hakvar sin SGI efter det barnet fyllt . Utskottet förutsatteemellertid att frågan om hur bestämmelserna omsjukpenningskyddet skall regleras övervägs i samband med denfortsatta utbyggnaden av föräldraförsäkringen.Av och Försäkringskasseförbundetsyttranden framgår att tillämpningen varierar mellanförsäkringskassorna när det gäller att fastställa SGI för enförälder efter det barnet fyllt . Med hänsyn härtill ochdå även regleringen av sjukpenningskyddet bör utredas innan enfortsatt utbyggnad sker av föräldraförsäkringen delar utskottetriksförsäkringsverkets uppfattning att en översyn bör göras avifrågavarande bestämmelser i 3 kap. 5 § avser att ta initiativ till en sådanöversyn, och motion Sf341 blir därmed tillgodosedd. Någonriksdagens åtgärd är därför inte erforderlig.Vårdbidrag för handikappade barnVårdbidrag utges till förälder som vårdar barn om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörningeller annat handikapp är i behov avsärskild tillsyn och vård. Alltefter tillsyns- och vårdbehovetsomfattning och merkostnadernas storlek utges helt, halvt elleren fjärdedels vårdbidrag. Helt vårdbidrag motsvarar helförtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott. Avvårdbidraget kan en viss del bestämmas som ersättning förmerkostnader. Vårdar föräldern flera handikappade barn som intefyllt grundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på detsammanlagda behovet av tillsyn och vård samt merkostnadernasomfattning.Vårdbidraget, med undantag för merkostnadsdelen, ärskattepliktig och pensionsgrundande inkomst för föräldern.Vårdbidrag utges till förälder. I vårdbidragetsföräldrabegrepp innefattas, förutom biologiska föräldrar ochadoptivföräldrar, även den med vilken förälder är eller varitgift eller har eller har haft barn, om de stadigvarandesammanbor. Med förälder likställs även den som medsocialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn förvård och fostran i syfte att adoptera det. Om föräldrarna leveråtskilda kan utbetalningen av vårdbidraget göras med hälftentill envar av dem om båda tar del i vården om barnet.I motion 1989/90:Sf233 anför och att föräldrar fritt kan välja vem av dem som skallfå vårdbidraget. Vårdbidraget kan även utges till en part i ettäktenskap som inte är biologisk förälder till barnet.Motionärerna anser att samma valfrihet borde gälla även om desammanboende inte är gifta, och de begär ett tillkännagivandehärom.Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånriksförsäkringsverket.Riksförsäkringsverket anför inledningsvis att vidbedömning av rätten till vårdbidrag utgår man från barnets vård-och tillsynsbehov och inte vem som faktiskt vårdar barnet.Vårdbidrag kan således utges även i de fall motionärerna tar uppmen beviljas då föräldern. Verket anför vidare att detföräldrabegrepp som gäller inom vårdbidraget i princip ärdetsamma inom hela socialförsäkrings- och skattelagstiftningen.Det måste därför enligt finnas mycketstarka skäl för att bryta ut vårdbidraget ur detta komplex. Enutvidgning skulle också kunna tas till intäkt för att samtligapersoner, som bor tillsammans med föräldern och barnet, bordekunna uppbära vårdbidrag för barnet. Beträffande tillfälligföräldrapenning gäller dock att den som bor tillsammans med enförälder under äktenskapsliknande förhållanden likställs medförälder. Som skäl härför har anförts att den tillfälligaföräldrapenningen är en tidsbegränsad förmån som avserinkomstförlust vid vård av barn i akuta situationer. En utökningav kretsen för vårdbidraget skulle enligt riksförsäkringsverketleda till krav att ytterligare grupper borde varaersättningsberättigade. anser därför attdet inte finns tillräckliga skäl att frångå det föräldrabegreppsom gäller beträffande vårdbidraget, och verketavstyrker bifall till motionen.Utskottet har förståelse för att det av skatte- ochpensionsskäl kan vara av intresse att vårdbidrag skall kunnatillerkännas den som utan äktenskap eller gemensamma barnsammanbor med en förälder. Utskottet anser emellertid attföräldrabegreppet inom socialförsäkringen bör vara så enhetligtsom möjligt. Den utvidgning som skett vad gäller tillfälligföräldrapenning avser som nämnts tillfälliga och akutasituationer. En utvidgning av föräldrabegreppet i enlighet medmotionärernas förslag skulle även kunna leda till krav på enytterligare utvidgning av den ersättningsberättigade kretsen.Som anfört kommer vårdbidrag att kunnautges även i det fall motionärerna åberopar men då tillerkännasföräldern. Med hänsyn härtill anser utskottet att det förnärvarande inte finns tillräckligt starka skäl för att utvidgaföräldrabegreppet på sätt motionärerna föreslagit. Motion Sf233bör därför avslås.Som ovan angivits skall vid bedömningen av rätt tillvårdbidrag förutom barnets vård- och tillsynsbehov även beaktassådana merkostnader som uppkommer på grund av barnets sjukdomeller handikapp. Av vårdbidraget kan vidare en viss angiven delbestämmas som ersättning för merkostnader. Denna ersättningbestäms till följande procent av basbeloppet:17 % om merkostnaderna uppgår till 17 men inte avbasbeloppet;om merkostnaderna uppgår till 34 men inte ;om merkostnaderna uppgår till 50 men inte ;om merkostnaderna uppgår till eller däröver.Fr.o.m. höjs procentsatserna till 18, 36,53 resp. 69 %.I motion 1989/90:Sf288 av och begärs ett tillkännagivande om behovet av attmerkostnadsdelen av vårdbidrag får bedömas efter schablonmässiganormer.