bet · GE01KU8 · 1990-11-08 00:00:00 — I betänkandet behandlas 15 motionsyrkanden från allmännamotionstiderna 1989 och 1990. Utskottet föreslår med anledningav en motion om JO-delegationens sammansättning att dennaavskaffas och dess uppgifter övertas av utskottet i dess helhet.Utskottet instämmer vidare i ett motionsförslag om att arbetetmed riksdagsbiografierna bör fortsätta och omfatta ävenenkammarriksdagen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Tillbetänkandet har fogats tre reservationer. Framställningen hardelats upp i följande avsnitt:1. Telefonsamtal till riksdagen4. Tillhandahållande av riksdagstryck m.m.5. Polisingripande i lokaler6. Utsmyckning i m.m.7. Språkvård och språkutbildning i riksdagen8. Försäkringsskyddet för ledamöter och anställda9. 1988/89:K329 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i riksdagsordningenstilläggsbestämmelse 8.10.1 att JO-delegationen skall bestå avföreträdare för samtliga i representeradepartier.1989/90:K305 av () vari yrkas att riksdagenuppdrar åt förvaltningsstyrelse att beakta SandöU-centrum som en resurs i och regeringens arbete.1989/90:K310 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om användandet av 020-nummer till riksdagenm.fl.1989/90:K312 av m.fl. (s, m, fp, c, vpk, mp)vari yrkas att förvaltningsstyrelse får i uppdrag attfortsätta arbetet med riksdagsbiografierna att nu omfattaenkammarriksdagen.1989/90:K313 av och ()vari yrkas att som sin mening gerförvaltningsstyrelsen till känna vad i motionen anförts omspråkvård för riksdagen.1989/90:K314 av och () variyrkas att beslutar ge förvaltningskontoret i uppdragatt utreda någon form av grupplivförsäkring för riksdagensledamöter och anställda i enlighet med vad i motionen anförts.1989/90:K315 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar uppdra åt att ytterligareutreda frågan om ledamotsservice i enlighet med vad som anförtsi motionen.1989/90:K316 av och (vpk) variyrkas att beslutar att i enlighet med vad i motionenanförts klarare reglera förutsättningarna för polisiäraingripanden i lokaler.1989/90:K317 av () vari yrkas1. att ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att tafram ett program för sparande av papper,2. att hos regeringen begär förslag till program försparande av papper.1989/90:K318 av () vari yrkas attriksdagen beslutar öppna 020-linje till riksdagen.1989/90:K319 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om tillhandahållande av riksdagstryck i enlighet medmotionen.1989/90:K322 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att flagga skall ha permanent plats iriksdagens plenisal.1989/90:K324 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att låta utreda ochföreslå hur i en värdig och konstnärlig form visar sinrespekt och uppskattning av insatser förmänskliga värden och rättigheter under andra världskriget.1989/90:K329 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att införa 020-nummer för sin televäxel. JO-delegationens sammansättningMotionenI motion 1988/89:K329 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i riksdagsordningenstilläggsbestämmelse 8.10.1 att JO-delegationen skall bestå avföreträdare för samtliga i representeradepartier.Det borde enligt motionen vara självklart att riksdagenssamtliga partier är representerade i JO-delegationen. Skälenhärför är inte bara principiella utan också praktiska. Eninträffad händelse visar enligt motionärerna att delegationensberedning av JO-valen uppenbarligen inte varit så noggrann ochomsorgsfull som man har rätt att kräva. Det bör iriksdagsordningen fastslås att JO-delegationen skall bestå avföreträdare för samtliga i representeradepartier. Det får enligt motionen prövas om detta är möjligt inomramen för nuvarande angivet antal av sex ledamöter eller om deterfordras ett utökat antal ledamöter i delegationen.Gällande reglerEnligt RO 8.10.1 utser inom 20 dagarfrån det att utskottet har blivit tillsatt en delegation,JO-delegationen, bestående av sex ledamöter i utskottet, föratt, på delegationens eget initiativ eller på begäran av någonav ombudsmän, samråda med ombudsman omarbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art.Val av ombudsman bereds enligt RO 8.10.2 av JO-delegationen,som därvid samråder med de av partierna utsedda ledamöterna italmanskonferensen.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att alla ikonstitutionsutskottet representerade partier bör få delta iberedningen av valen av ombudsmän. börenligt utskottet det organ som föreslår nya ombudsmän ha ensammansättning som svarar mot partiernas styrkeförhållanden iriksdagen.Mot bakgrund av dessa överväganden har utskottet kommit tillslutsatsen att JO-delegationen bör avskaffas och dess uppgifterövertas av i dess helhet. Med en sådanordning bortfaller enligt utskottets mening behovet av detsamråd med partiernas representanter i talmanskonferensen somföreskrivs i RO 8.10.2. Förändringen bör genomföras fr.o.m.nästa valperiod.Förslaget föranleder ändringar i tilläggsbestämmelserna 8.10.1och 8.10.2 till riksdagsordningen (bilaga).Förslaget föranleder också ändringar i instruktionen förriksdagens ombudsmän. Förslag härom kommer att föreläggasriksdagen senare.2. LedamotsserviceMotionenI motion 1989/90:K315 av () erinras om de alltstörre krav som ställs på ledamöter både vad gällerdet direkta riksdagsarbetet och medverkan vid möten ochoffentlig debatt utanför riksdagen.Det är enligt motionären angeläget att den påbörjadeutbyggnaden av servicen till riksdagsledamöterna kan fortsätta isnabb takt. Ledamöterna bör få tillgång till såväl personligahandläggare som sekreterare. I de flesta fall bör det kunnaräcka med deltid och/eller tidsmässig anpassning tillriksdagsarbetet. Man bör enligt motionen pröva sig fram. Attfrån början göra en heltäckande organisation med personlighandläggare till varje riksdagsledamot synes motionären vara ettalltför långt steg.I samband med den fortsatta utbyggnaden av ledamotsservicenbör enligt motionen också prövas exempel och erfarenheter frånandra länder, t.ex. den modell som tillämpas i den västtyskaförbundsdagen där varje ledamot disponerar medel för attanställa personal.BakgrundRiksdagen beslöt 1988 om en förstärkning avkontorshjälpsstödet till ledamöterna. Till grund förförvaltningsstyrelsens förslag i frågan låg en rapport från enparlamentarisk arbetsgrupp. Arbetsgruppen hade påpekat att detdittillsvarande stödet innebar att partigrupperna fått bidragtill lön för att anställa en sekreterare per var sjätteledamot, men i praktiken hade stödet inte byggts ut i denformen. En icke obetydlig del av kontorshjälpsstödet hade, heltinom ramen för de regler som gällt, använts för att anställapolitiska sekreterare/utredare och för att täckakostnadsökningar för övriga delar av kansliverksamheten.Förvaltningsstyrelsens förslag (1988/89:13) innebar enförstärkning av kontorshjälpsstödet till ledamöterna till ennivå motsvarande en assistent per fyra ledamöter. Därutöverföreslogs en kraftig förstärkning av kanslistödet tillriksdagens partigrupper. Utskottet fann (1988/89:KU16) dettaväl motiverat och påpekade att genom höjningen av kanslistödetstärktes partiernas resurser centralt. Detta frigjorde i sin turmedel för assistenter som hade till uppgift att biträdaledamöterna. Utskottet delade också förvaltningsstyrelsensuppfattning att det innebar fördelar attkanalisera stödet genom partigrupperna och att den föreslagnakonstruktionen var väl förenlig med ett inflytande förledamöterna i personfrågor och i fråga om stödets närmareutformning.Den parlamentariska arbetsgruppen föreslog i sin slutrapporten höjning av kostnadsersättningen till ledamöterna för attbl.a. möjliggöra bättre tekniskt stöd. Utskottet biträdde(1988/89:KU39) förvaltningsstyrelsens förslag även i denna del.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärens uppfattning att en god personligassistenthjälp, innefattande såväl utredar/handläggar- somsekreteraruppgifter, är en förutsättning för attriksdagsledamöterna skall ha en möjlighet att på bästa sättfullgöra sina uppdrag. Frågan om stödet till riksdagsledamöternabör därför som framhålls i motionen ägnas fortsattuppmärksamhet. Härvid bör såväl stödets omfattning somutformning övervägas.Ett av motiven för den höjning av partiernas kanslistöd somgenomfördes var som nämnts att därigenom frigjordes medelför assistenter som hade till uppgift att biträda ledamöterna.Den parlamentariska arbetsgrupp som beredde förslaget utgick försin del ifrån att de sålunda frigjorda resurserna, liksom denökning av anslaget till kontorshjälp till ledamöterna somgruppen föreslog, i sin helhet skulle komma ledamöterna tillgodo i form av utökad assistenthjälp.Förvaltningsstyrelsen anmälde sin avsikt att följa hurassistentstödet fungerade. Utskottet noterade detta medtillfredsställelse och förutsatte att resultatet av den årligauppföljningen skulle komma att redovisas på lämpligt sätt. Denförsta av de årliga uppföljningarna pågår för närvarande.Förvaltningskontoret gör i samarbete med partikanslierna eninventering av assistentstödets nuvarande omfattning ochutformning.Frågan om en utbyggd assistenthjälp till ledamöterna hängernära samman med frågan om lokaltillgång och lokalutnyttjande.Den kommitté som haft till uppgift att utreda riksdagensframtida lokalbehov och lokalutnyttjande skall enligt direktivenavsluta sitt arbete . Goda förutsättningar börsålunda föreligga för att på grundval av uppföljningen avassistentstödet och i anslutning till lokalkommitténs arbeteånyo överväga vilka möjligheter som finns att ge ledamöterna ettbättre assistentstöd.Som angetts har förvaltningsstyrelsen åtagit sig att årligenfölja hur assistentstödet fungerar. Syftet med motion K315 ärdärmed tillgodosett.3. Telefonsamtal till riksdagenMotionernaI motionerna K310 av och (båda s),K318 av () och K329 av ()föreslås inrättande av ett s.k. 020-nummer för telefonsamtaltill . I motion K310 sägs också att detsamma borde skeför övriga samhälleliga inrättningar såsom länsstyrelser ochandra myndigheter.Motivet för inrättande av 020-nummer hos är att medett sådant gör man det möjligt för alla medborgare, oavsett varde bor i landet, att för kostnaden av en markering (förnärvarande ), kunna ta telefonkontakt med enriksdagsledamot. I motion K329 påpekas att kostnaden för ettsådant samtal -- som ofta har karaktären av utbyte avinformation -- med nuvarande ordning kan uppgå till betydandebelopp. Den föreslagna reformen skulle ge alla lika och rimligakostnader för en sådan kontakt. Enligt motionären är detangeläget att verka för detta då i övrigt sökerunderlätta kontakterna mellan riksdagsledamöter och väljare.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen avstyrktförslag om inrättande av s.k. 020-nummer för samtal tillriksdagen. För en redogörelse för frågans tidigare behandlinghänvisas till utskottets betänkande 1988/89:KU16. Då liksom närfrågan senast behandlades (1989/90:KU10) instämdeutskottet i förvaltningskontorets bedömning att frågan om hur enökad telefonservice i skulle fungera och vad denfick kosta borde bedömas i ett sammanhang. Frågan om anslutningtill det s.k. 020-systemet borde enligt utskottet prövas isamband med ställningstagande till försöket medtextregistrerande personsökare.Finansutskottet uttalade (1988/89:FiU30) att 020-systemeti ökad utsträckning borde tillämpas inom den statligaförvaltningen. Frågan utreds inomcivildepartementet. Den har där kopplats samman med frågan ominrättande av ett statligt kommunikationsnät "STATNET". Även omdetta nät är avsett för skriftlig kommunikation ger det somsidoeffekt möjlighet till telefoni mellan statliga myndigheter.Ett förslag beräknas läggas fram under hösten 1990.Utskottet finner det väsentligt att medborgarna har godamöjligheter att telefonledes eller på annat sätt komma i kontaktmed riksdagsledamöterna. Det är därför angeläget att fortsattuppmärksamhet ägnas åt frågan om hur meddelanden kan tas emotoch vidarebefordras till ledamöterna.Kostnaderna för längre telefonsamtal torde tillövervägande delen bäras av genom att ledamöternaringer upp de personer som sökt dem. En anslutning till020-systemet skulle därför inte innebära någon avgörandeförbättring i medborgarnas möjligheter att komma i kontakt medriksdagsledamöterna. Enligt utskottets mening finns det dockanledning för att följa utredningsarbetet kring ettstatligt kommunikationsnät och att överväga anslutning till detom det kommer till stånd. Frågan om 020-anslutning kan liksomför andra myndigheter komma att aktualiseras i detta sammanhang.Motionerna avstyrks.4. Tillhandahållande av riksdagstryck m.m.MotionernaRiksdagen bör enligt motion K319 av ()besluta om åtgärder för att ge ökad spridning av riksdagensbeslut. Denna informationsverksamhet måste bedrivas på olikaplan och med olika medel. I motionen behandlas en önskvärdförbättring, nämligen vad gäller riksdagstrycketstillgänglighet.Motionären erinrar om att man kan prenumererapå riksdagstrycket enligt fyra olika alternativ, dels allttryck, dels alla motioner, dels betänkanden från något avutskotten och dels enligt en särskild ordning beträffandetrycket som anknyter till skatteutskottet.Eftersom myndigheter, institutioner, organisationer ochföretag har sina speciella intresseområden finns det enligtmotionen behov av andra abonnemangsalternativ. I första hand börman därför ge möjlighet att i större utsträckning tillgodoseönskemål om ämnesvisa prenumerationer.Motionären föreslår att det görs kraftfullainformationsinsatser hos myndigheter, företag osv. om demöjligheter som finns att genom prenumeration få tillgång tillriksdagstrycket.I motion K317 av () påpekas att varjevecka lämnar papper för återvinning. Det finnsenligt motionären inga möjligheter för riksdagsledamöterna attta del av all information i den allt stridare strömmen avpapper. Alltmer slängs därför direkt i papperskorgen. Riksdagenoch regeringen bör enligt motionärens mening få i uppdrag att tafram ett program för hur man successivt kan minskapappersanvändningen.Pågående utvecklingsarbeteReglerna för prenumeration på riksdagstrycket ändrades genombeslut av förvaltningsstyrelsens direktion . De nyareglerna innebär att man fr.o.m. /91 kanprenumerera på motioner och betänkanden på det sätt motionärenföreslår.Fr.o.m. kommer man i ärenderegister attändra registreringen för propositioner på ett sådant sätt attdet blir lättare än nu att plocka ut alla dokument som hör tillett visst ärende, men fortfarande kommer budgetpropositionen därvarje del kan beröra flera ämnesområden att vålla problem omytterligare ämnesområden för prenumeration skall avgränsas. Ävenskillnader i ansvarsområde mellan departement och utskott kanvålla problem i detta sammanhang.Riksdagens förvaltningskontor undersöker just nu på vilketsätt databaser skall kunna hållas allmänttillgängliga. En fördel med databaserna är att man där kan sökaefter ett dokument som avhandlar ett visst ämnesområde och sedanbeställa det tryckta dokumentet.Förvaltningskontoret har gjort storaansträngningar för att utveckla dokumenthanteringen i syfte attfå en så rationell och snabb produktion som möjligt av motioner,betänkanden och protokoll. Betydande investeringar och andrainsatser har gjorts för att uppnå detta, men hardistributionen inte berörts, och det är i första hand i detledet som insatser måste göras om papper skall kunna sparas. Ettöversynsarbete har dock startat på detta område.Motionstexter kopieras/offsettrycks i stor omfattning bådeföre och efter det att motionerna väckts. Den omfattandekopieringen efter motionstidens utgång beror på att tiden framtill beredning i utskotten är så kort att flertalet motionerinte hinner komma från trycket . Riksdagensförvaltningskontor uppger att det inte är möjligt att utan högakostnader komma till rätta med detta problem. Trånga sektorer är-- framför allt under allmänna motionstiden -- antalet personersom kan avsättas för databashantering, kodning för typograferingoch korrekturläsning men även tryckeriets kapacitet under storaoch koncentrerade toppar.Numera har flertalet riksdagsledamöter dataterminaler.Riksdagens förvaltningskontor kan ge utskottskansliernamöjlighet att lägga delningsupplagorna i särskilda databaser därberörda ledamöter kan läsa texterna. En sådan ordning är dockpappersbesparande endast i den utsträckning ledamöterna avstårfrån att göra egna utskrifter från databasen.Möjligheten att sända meddelanden via elektronisk postutnyttjas i allt större utsträckning i . Detta torde isin tur innebära att skrivna meddelanden på papper successivtkommer att minska.Utskottets bedömningSyftet med motion K319 är enligt utskottets meningtillgodosett genom de förändringar i rutinerna för prenumerationpå riksdagstrycket som genomförts eller planeras avförvaltningskontoret.Enligt utskottets mening tillgodoses även syftet med motionK317 genom det pågående utvecklingsarbetet.5. Polisingripande i lokalerMotionenEn klarare reglering av förutsättningarna för polisingripandeni begärs i motion K316 av och (båda v). Motionen har väckts med anledning avfallet med den palestinske flyktingen , somuppehöll sig i efter inbjudan av ledamöter.Motionärerna tar bl.a. upp frågan om poliser skall kunnapatrullera i ledamotshus och gruppkanslier utanformellt godkännande.Utskottets bedömningBestämmelser om bl.a. tillträdesskydd för lokalerfinns i lagen 1983:953 om säkerhetsskydd för . I lagens1§ anges att den skall tillämpas med beaktande av riksdagensöppenhet mot allmänheten och företrädare för massmedia. Varjechef för en arbetsenhet inom skall enligt 4§uppmärksamma säkerhetsskyddet inom enheten och hålla kontakt medsäkerhetschefen i säkerhetsfrågor. Detsamma skall gälla förpartikanslier inom lokaler.Riksdagens säkerhetschef skall enligt sin instruktion (RFS1884:4) informera och bistå ledamöter samt alla medfast arbetsplats i i frågor som rörsäkerhetsskyddet. Säkerhetschefen skall enligt instruktionenockså hålla kontakt med och med den lokalapolismyndigheten.Vid överläggningar mellan ochpolismyndigheten har överenskommits om en ordning enligt vilkenpolisiära ingripanden i så långt som möjligtskall ske efter samråd med säkerhetsenhet. Närpolisiära åtgärder vidtas skall vidare hänsyn tas till despeciella förhållanden som råder i lokaler.Utskottet vill för sin del starkt understryka vikten av attsådana hänsyn tas. Det bör därutöver ankomma på säkerhetschefenatt så långt möjligt underrätta cheferna för berördaarbetsenheter eller partikanslier om vad som avhandlats vidsamråd med polismyndigheten. Enligt utskottets mening är docksyftet med motion K316 tillgodosett genom den överenskommelsesom gjorts mellan förvaltningskontoret och polismyndigheten.6. Utsmyckning i m.m.MotionernaI motion K322 av () hävdas att det i de flestaparlament i världen torde vara en självklarhet att nationensflagga finns i plenisalen. Enligt motionären borde det ocksåvara en självklarhet i med sitt gamla statsskick och sinstolta demokrati. flagga bör därför liksom riksvapnetha en permanent plats i plenisalen.Förvaltningsstyrelsen bör enligt motion K324 av ElisabethFleetwood (m) låta utreda och föreslå hur i en värdigoch konstnärlig form kan visa sin respekt och uppskattning avRaoul insatser för mänskliga värden och rättigheterunder andra världskriget.Utskottets bedömningEn svensk flagga finns fr.o.m. öppnandet av 1990/91 årsriksmöte permanent placerad i plenisalen. Syftet med motion K322är därmed tillgodosett.Utskottet har tidigare behandlat motionerom . Senast skedde det (KU1987/88:10) då utskottet liksom tidigare framhöll den storabetydelsen av att man håller minnet av hans insatserlevande. Utskottet hade således stor förståelse för motionernassyfte men fann det inte påkallat att föreslå några särskildaåtgärder med anledning av dem.Det är i sammanhanget värt framhålla att det utöver RaoulWallenberg finns ett flertal tänkbara personer och företeelsersom har eller har haft så stor betydelse för landet eller förnågon internationell uppgift, att de är värda att hedras t.ex.med ett minnesmärke. Det kan därför komma att göras flerframställningar om att få placera monument och minnesmärken inomeller i direkt anslutning till byggnader. Ett exempelpå detta är det minnesmärke över svenskar som avlidit iFN-tjänst som arméstaben vill uppföra på riksplan. Den fråganbehandlas av förvaltningsstyrelsens direktion.Enligt utskottet bör det ankomma på förvaltningsstyrelsen attta ställning till den typen av framställningar och avgöra vilkamonument och minnesmärken som kan fogas in i den konstnärligahelhet som har eftersträvats vid utsmyckningen av husen påHelgeandsholmen. Motion K324 avstyrks.7. Språkvård och språkutbildning i riksdagenMotionernaI motion K313 av och ()föreslås inrättandet av en tjänst som språkvårdare hosriksdagen. Språkvårdarens uppgift bör enligt motionärerna varaatt leda kurser för ledamöter och tjänstemän och ståtill förfogande för enskilda ledamöter som vill ha sina utkasttill motioner eller anföranden granskade från språklig synpunkt.Sandö U-centrum bör enligt motion K305 av ()beaktas som resurs i och regeringens arbete. Imotionen påpekas att , som har till huvudsakliguppgift att utbilda biståndsarbetare, kan skräddarsy utbildningoch information för såväl större som mindre gruppers ochenskildas behov. Som exempel anges språkkurser på engelska,franska, spanska, portugisiska, tyska, polska samt ett antalafrikanska språk. Vidare kan land- och regioninformation gesinför t.ex. utskottsresor. har enligt motionenmycket att ge för att berika och göra såväl riksdags- somregeringsföreträdare bättre rustade inför de internationellakontakterna.Utskottets bedömningDet bör enligt utskottet ankomma på förvaltningsstyrelsen attavgöra om behov föreligger att genom inrättande av en särskildtjänst eller på annat sätt förstärka resurserna för språkvård iriksdagen. Motion K313 avstyrks.Riksdagens förvaltningskontor har ettkontinuerligt samarbete med . anlitarexempelvis för internt förlagdintensivutbildning i vissa främmande språk. Erfarenheterna harenligt förvaltningskontoret varit positiva, och mycket talar föratt samarbetet kommer att fortsätta.Förvaltningskontoret har vidare informerat såväl utskottetssom partigruppernas kanslichefer om och dessmöjligheter att erbjuda utbildning och internatförläggning,t.ex. som förberedelse inför utskottsresor utomlands.I vilken utsträckning samarbetet med kanutvidgas ytterligare är beroende av vilka utbildningsbehov somframgent kan uppkomma.Syftet med motion K305 är enligt utskottets meningtillgodosett.8. Försäkringsskyddet för ledamöter och anställdaMotionenFörsäkringsskyddet för ledamöter och anställdabehandlas i motion K314 av och (båda m). Motionen har tillkommit mot bakgrund av den utdragnaersättningsutredningen efter flygolyckan i i börjanav . Motionärerna anser att hela försäkringsfrågan måstelösas på ett för alla enkelt, billigt och säkert sätt. Enligtderas mening vore det bäst om förvaltningskontoret fick iuppdrag att genom anbudsförfarande hos försäkringsbolagenförhandla fram ett erbjudande om att teckna individuellagrupplivförsäkringar.Utskottets bedömningEnligt 27 § lagen om ersättning m.m. till ledamöterär ledamöterna grupplivförsäkrade på bekostnad.Avtalet om statens tjänstegrupplivförsäkring som träffades ijanuari 1988 mellan och destatsanställdas huvudorganisationer skall gälla för riksdagensledamöter i tillämpliga delar och i dess vid varje tidpunktgällande lydelse. Avtalet gäller även för tjänstemän.För såväl ledamöter som tjänstemän finns numera ett särskilttrygghetsskydd vid arbetsskada.För att förstärka försäkringsskyddet vid tjänsteresa utomlandshar tecknat en särskild reseförsäkring. Den gäller försåväl ledamöter som tjänstemän.Den i motionen omnämnda flygolyckan i i början avmaj 1989 har på olika sätt aktualiserat frågan omförsäkringsskyddet för riksdagsledamöter, statligt anställda,kommittéledamöter m.fl. vid olycksfall på resor som företas itjänsten. Sålunda har regeringen tillkallat en särskild utredaremed uppdrag att komma med förslag om hur ett särskiltförsäkringsskydd vid statliga tjänsteresor kan utformas.