bet · GE01SoU2 · 1990-09-13 00:00:00 — )I motion 1989/90:So603 av och förste vice talmanIngegerd () hemställs om ett tillkännagivande om att alternativaskolförberedande förskolor skall ha ett med kommunala förskolor likvärdigtstatsbidrag (yrkande 5). För att föräldrar skall få valfrihet mellan olikatyper av förskolor måste alternativa skolförberedande förskolor uppmuntras ochfå statsbidrag, som är likvärdiga med de statsbidrag som går till de allmännaförskolorna, anförs det.I motion 1989/90:So611 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar att ett för alla förskolor likvärdigt bidrag införsfr.o.m. (yrkande 1). som den allmänna förskolanutvecklas till en skolförberedande förskola bör alternativa förberedandeförskolor uppmuntras. Dessa förskolor ger föräldrarna valfrihet, somden pedagogiska debatten stimuleras, anför motionärerna. (Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Ub232. )I motion 1989/90:So616 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombarnomsorgspolitikens utformning. Alternativ måste tillåtas inombarnomsorgen. Bl.a. bör lex Pysslingen upphävas och Uppsalamodellen godkännas,anförs det i motionen. (Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fi304. )I motion 1989/90:So617 av () yrkas att hosregeringen begär förslag om företagsdaghem -- företagsdagis. Enligt nuvaranderegler får företagsdagis stöd endast om de drivs i föräldrakooperativ form.Företagsdagis skulle enligt motionären vara ett värdefullt komplement tillnuvarande barnomsorgsformer. Många företag är beredda att ge sina anställdaden sociala service som ett sådant dagis innebär. Denna möjlighet bör tas tillvara, anser motionären.I motion 1989/90:So618 av m.fl. (s) hemställs omtillkännagivanden, dels om angelägenheten av att ytterligare främja ochstimulera kooperativa lösningar (yrkande 1), dels om att frågan ompersonalkooperativa daghem bör utredas (yrkande 2). Enligtmotionärerna behöver det klarläggas i vilka situationer konsumentens intresseställer krav på konsumentkooperativ drift. Motionärerna anser vidare attpersonalen är en resurs som kan vitalisera och fördjupa kvaliteten inomförskolan. Tanken på personalkooperativa daghem reser emellertid flerafrågor, t.ex. hur man skall garantera att alla barn rekryteras och inte baraett selektivt urval.I motion 1989/90:So619 av m.fl. (c) hemställs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförs om alternativ ibarnomsorgen (yrkande 3) och om skolbarnsomsorgen (yrkande 9).Motionärerna vill ge utrymme för mångfald och valfrihet genom såvälfamiljedaghem som daghem, drivna av kooperativ, ideella föreningar ellerenskilda. Man skall inte på förhand bestämma proportionerna mellan dessa olikaformer utan det skall föräldrarna göra. Motionärerna ser ingen motsättningmellan den traditionellt drivna kommunala verksamheten och en mångfald avenskilda alternativ. Det väsentliga är att grundläggande kvalitetskravuppfylls. Motionärerna framhåller också fördelarna med en mångsidigskolbarnsomsorg och menar att en positiv inställning till fritidshem med annanhuvudman än kommunen skulle ha en gynnsam inverkan på kvaliteten iskolbarnsomsorgen.I motion 1989/90:So631 av m.fl. (mp) yrkas att riksdagenbeslutar att statsbidrag till föräldrakooperativa och personalägda daghem samtföreningsdrivna daghem skall utgå med samma belopp som till kommunala daghem(yrkande 2). En större valfrihet måste eftersträvas i den kommunalabarnomsorgen, anser motionärerna. Olika typer av alternativa lösningar skallaktivt uppmuntras och ges samma ekonomiska förutsättningar som rent kommunalabarnstugor. Som exempel nämner motionärerna föräldrakooperativ,personalkooperativ, föreningsdrivna daghem och trefamiljssystem (Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Sf345. )I motion 1989/90:So633 av m.fl. (m) yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till statsbidragsregler för barnomsorgen ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 3). Motionärerna anseratt statsbidragen till barnomsorgen slår orättvist och att de börförsvinna. Statsbidragen bör ersättas av bl.a. vårdnadsbidrag, icke styrande"klumpbidrag" samt bättre skatteutjämningsbidrag. Så länge statsbidragen finnskvar bör de göras mer neutrala och mindre orättvisa. Alla daghem, somuppfyller de kvalitetskrav som måste ställas, bör enligt motionärerna ha rätttill samma statsbidrag som de kommunala eller de kooperativa daghemmen. Detgäller t.ex. personaldrivna daghem och daghem av typ Pysslingen. Statsbidragettill deltidsförskolorna är orimligt lågt i förhållande tillheltidsförskolorna, anförs det vidare. Statsbidragen till heltidsdaghem, tilldaghem öppna än samt till deltidsförskolorna bör gesen likvärdig utformning. Vidare bör deltidsförskolor, som drivs av annanhuvudman än kommunen, få samma statsbidrag som de kommunaladeltidsförskolorna, anförs det i motionen.I motion 1989/90:So642 av m.fl. (c, m, fp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag innebärande att kommunerna åläggs attutbetala statsbidrag till icke-kommunala daghem som uppfyller grundläggandekvalitetskrav (yrkande 2). Reglerna för statsbidrag till barnomsorgen ärså utformade att vissa alternativ i praktiken är uteslutna, anförmotionärerna. Endast de verkligt förmögna föräldrarna har ekonomisk möjlighetatt själva ordna någon alternativ omsorgsform, eftersom kostnaderna för ickesubventionerade daghem blir oöverstigliga för de flesta.I motion 1989/90:So644 av m.fl. (fp) yrkas att riksdagenbeslutar att statsbidrag fr.o.m. via kommunerna skall utgestill all barnomsorg som uppfyller fastställda kvalitetskrav, oavsett huvudman(yrkande 1 delvis). Motionärerna anför bl.a. att lex Pysslingen böravskaffas. Denna utgör ett hinder även för enskilda förskollärare, som villstarta ett daghem i egen regi. Motionärerna nämner vidare en rad positivaeffekter, som skulle kunna uppnås om gällande statsbidragsregler ändrades.Sådana effekter är valfrihet, konkurrens och kreativitet, menar motionärerna.I motion 1989/90:So647 av m.fl. (fp) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändradestatsbidragsregler för att kunna få till stånd alternativa lösningar inombarnomsorgen (yrkande 2). (Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ju830. )De enskilda alternativen fungerar bättre än de offentliga, anför motionärerna;ofta präglas deras personalsituation av kontinuitet och många sökande tillvarje tjänst.Tidigare behandlingEnligt de statsbidragsregler som gäller och om vilka beslutadevåren och kan statsbidrag utgå till alternativa daghem ochfritidshem enligt samma regler som för kommunalt driven verksamhet.Förutsättningen för att statsbidrag skall lämnas till alternativabarnomsorgsformer är att dessa finns upptagna i kommunens barnomsorgsplan ochatt den som driver sådant daghem eller fritidshem är ett föräldrakooperativ,en sammanslutning som har anknytning till en ideell organisation, erbjuder enspeciell form av pedagogik eller arbetar på liknande ideella grunder.För daghem med såväl som enskild huvudman gäller att de, för attmedräknas som daghem, skall hållas öppna minst och attverksamheten skall bedrivas fortlöpande. Frågan om öppettiderna behandlades avutskottet i samband med införandet av det nu gällande statsbidragssystemet(SoU 1986/87:35 s. 12--13). Utskottet fann att som villkor för statsbidragborde gälla en undre gräns för öppethållande, och denna gräns borde enligtutskottets mening bestämmas så att tillsynsbehovet för barn till föräldrar somarbetar skall kunna tillgodoses. För kommunalainstitutioner med kortare öppettider utgår bidrag för deltidsförskola. Dettabidrag har höjts . I proposition 1988/89:150 framhölls som skäl för höjningen attverksamhetsformen är viktig när det gäller att ge alla barn möjlighet attdelta i en pedagogisk gruppverksamhet (bil. 4 s. 12).Den tillsatta Aktionsgruppen för barnomsorg (se vidarenedan) skall enligt sina direktiv bl.a. pröva insatser för att utveckla dealternativa barnomsorgsformerna.I ett interpellationssvar uppgav statsrådet regeringen skulle komma att öppna för statsbidrag till personalkooperativadaghem -- daghem som drivs av yrkesutbildad personal och som ägs av denpersonalen (prot. 1989/90:64).I årets kompletteringsproposition, 1989/90:150, anförs att det statligabidragssystemet för barnomsorgen bör förändras så att möjligheter öppnas förpersonal att äga och driva daghem eller fritidshem (personalkooperativ). Dettabör enligt propositionen ske för att underlätta utbyggnaden till fullbehovstäckning, erbjuda fler alternativ i barnomsorgen och för att erbjudapersonal som står utanför barnomsorgen ytterligare en alternativverksamhetsform. Avsikten sägs vara att erbjuda personalkooperativa daghem ochfritidshem samma finansiella villkor som existerande former av daghem ochfritidshem (bil. 1, s. 37).I ett frågesvar uppgav statsrådet att hans avsiktvar att lägga fram förslag så att ändrade regler om statsbidrag tillpersonalkooperativa daghem och fritidshem skulle kunna träda i kraft den 1januari 1991 (prot. 1989/90:122).Enligt vad utskottet erfarit kommer en proposition om statsbidrag tillpersonalkooperativa dag- och fritidshem att läggas fram för höstriksdagen. Medhänvisning härtill anser utskottet inte att motionerna om stöd tillpersonalkooperativ påkallar någon åtgärd av . Utskottet avstyrkerdärför motionerna So618 (s) yrkandena 1 och 2, So437 (m) yrkande 4, delvis,So631 (mp) yrkande 2, delvis, So633 (m) yrkande 3, delvis och So644 (fp)yrkande 1, delvis.Motioner om statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer har behandlats avutskottet tidigare, . I betänkandet1988/89:SoU18 avstyrkte utskottet motionerna och anförde bl.a. (s. 11).Statsbidrag utgår numera till alternativa daghem och fritidshem enligt sammaregler som gäller för verksamhet under förutsättning attverksamheterna finns upptagna i kommunens barnomsorgsplan. Det gäller därvidatt verksamheten inte får drivas i vinstsyfte.Utskottet kan inte godta förslaget att statsbidrag skall utgå även tillbarnomsorg som drivs i vinstsyfte eftersom en sådan form av barnomsorg innebärrisk för segregation av omsorgen och för att oseriösa företag lockas attetablera sig. Vad beträffar annan enskilt bedriven barnomsorg har utskottetliksom tidigare en positiv inställning. Statsbidrag utgår också redan tillsådan barnomsorg enligt samma regler som gäller för verksamhet underde förutsättningar som tidigare angivits. En förutsättning är sålunda att detenskilda daghemmet/fritidshemmet finns upptaget i kommunens barnomsorgsplan,en annan att detta följer de regler om öppettider som gäller även förkommunalt driven verksamhet. Utskottet anser liksom tidigare att kommunensåsom ansvarig för organisationen och planeringen av barnomsorgen själv måstefå avgöra vilka alternativa verksamheter som bör tas upp i kommunensbarnomsorgsplan.Motionsförslagen innebär en inte närmare analyserad omfördelning avstatsbidraget genom att bidrag föreslås utgå till alla omsorgsformer oavsetthuvudman. Förslagen i motionerna är också ofullständiga i fråga om deförhållanden som skall berättiga till bidrag (res. m, fp, c).Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker alltså motionerna So323(c) yrkande 2, So437 (m) yrkande 4, delvis, So603 (m) yrkande 5, So611 (m)yrkande 1, So616 (m), So617 (m), So619 (c) yrkande 3, So631 (mp) yrkande 2,delvis, So633 (m) yrkande 3, delvis, So642 (c, m, fp) yrkande 2, So644 (fp)yrkande 1, delvis och So647 (fp) yrkande 2.Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté för frågorom skolan och skolbarnsomsorgen (dir. 1989:16). Kommittén skall utifrån enhelhetssyn på verksamheten i skolan och skolbarnsomsorgen påskynda ochstimulera utvecklingen mot en god heldagsomsorg av hög kvalitet i enekonomiskt rationell organisation. Utredningsarbetet skall vara slutfört den 1april 1991.Med anledning av en motion (m) om att det krävdes många olika former avskolbarnsomsorg och att familjedaghemmen borde spela en stor roll anfördeutskottet att det delade uppfattningen att det borde finnasvalfrihet i skolbarnsomsorgen, men att resultaten från den tillsattaskolbarnsomsorgskommittén borde avvaktas innan gjorde någotuttalande om den närmare utformningen av skolbarnsomsorgen. Den då aktuellamotionen avstyrktes därför (1988/89:SoU6y). deladesocialutskottets uppfattning (1988/89:FiU30 s. 99). följdefinansutskottet.Med hänvisning till den här lämnade redovisningen avstyrker utskottet ävenmotion So619 (c) yrkande 9 om alternativ skolbarnsomsorg.Statsbidrag till barnomsorg i regiMotionernaI motion 1989/90:So604 av och () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombarnomsorg i regi. Det är enligt motionärerna ett steg i rättriktning att förskolor och barnomsorg i kooperativ form eller stiftelseform --alltså även de med inriktning -- kan få statsbidrag, men det måstevara lika självklart att kyrkans församlingar jämställs med andra trossamfundsförsamlingar när det gäller möjligheten att få statsbidrag tillbarnomsorgsverksamhet.I motion 1989/90:So608 av förste vice talman m.fl.(m) yrkas att beslutar att och andradeltidsförskolor som drivs av annan huvudman än kommunen skall få sammastatsbidrag som de kommunala deltidsförskolorna (yrkande 1) och att ävensvenska kyrkans heltidsförskolor skall få samma statsbidrag som de kommunalaheltidsförskolorna (yrkande 2). Enligt motionärernas mening är detorimligt att deltidsförskolor skall kunna få statsbidrag om de drivs avkommunen, men inte om de drivs av t.ex. kristna organisationer. Motionärernaanser därför att även deltidsförskolor, som drivs av ellerannan huvudman, skall få rätt till statsbidrag. Även heltidsförskolor, somdrivs av , bör få samma rätt till statsbidrag som andraheltidsförskolor, anser motionärerna.I motion 1989/90:So623 av och () yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statsbidrag bör kunna utgå till barnomsorg i regi. Det borde enligt motionärerna vara självklart att församlingar skall jämställas med andra trossamfund när det gällermöjligheten att vara huvudman för olika former av barnomsorg och därmed kunnafå statsbidrag, utan att de av statsbidragsskäl skall behöva organisera ensärskild förening.I motion 1989/90:So644 av m.fl. (fp) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attstatsbidrag bör kunna utgå till barnomsorg i regi (yrkande2). Motionärerna anser att församlingar bör jämställas medandra trossamfund när det gäller möjligheten att vara huvudman för olikaformer av barnomsorg.Tidigare behandlingFrågan om statsbidrag till barnomsorg i regi behandladesingående i betänkandet SoU 1986/87:35 s. 15--17. Utskottet hänvisade därvidtill proposition 1986/87:117 om statsbidrag till barnomsorgen och anfördeföljande.Svenska kyrkans församlingar är jämställda med primärkommuner med egenbeskattningsrätt. Det är vanligt att en församling bedriver verksamhet blandbarn och ungdomar. Den fråga som aktualiseras i propositionen är omstatsbidrag skall utgå till församlingar för en verksamhet sommotsvarar den som den borgerliga kommunen enligt en särskild lagstiftning ärålagd. Statsrådet anför såvitt nu är i fråga (prop. s. 15) attkyrkans roll när det gäller verksamhet av detta slag enligt hans mening är avså stor principiell betydelse att ställning därtill bör tas i ett störresammanhang. I avvaktan därpå är han inte beredd att förorda särskilda reglerom statsbidrag för barnomsorg i regi.Det påpekas dock i propositionen att det inte finns något hinder förenskilda medlemmar inom en församling tillhörande att bilda enföräldraförening eller annan ideell förening med uppgift att driva daghemeller fritidshem med en speciell inriktning. Statsbidrag kan därvid lämnas påsamma villkor som för kommuner och frikyrkliga trossamfund.Mot bakgrund av det anförda och vad i övrigt hade anförts i propositionenvar inte heller utskottet berett att förorda särskilda regler om statsbidragför barnomsorg i regi. Utskottet tillstyrkte sålundapropositionen i aktuell del och avstyrkte motionerna.Vid frågans behandling vid förra förklarade utskottet att det inteändrat uppfattning beträffande statsbidrag till barnomsorg i svenska kyrkansregi och avstyrkte motionerna (m, fp, c) i ämnet (1988/89:SoU18 s. 12) (res.m, fp, c).Aktionsgruppen för barnomsorg har i sin framlagda rapport övervägtfrågan om villkoren för statsbidrag till församlingar fördrift av daghem och fritidshem. Gruppen påpekar att frågan gäller två saker,dels lagstiftningen som styr den kyrkokommunala kompetensen, delsstatsbidragsbestämmelserna. Enligt aktionsgruppen måste både formella ochprincipiella frågor utredas innan ställning kan tas till om statsbidrag börutgå till församlingar för dess barnomsorg. Gruppens förslagövervägs nu inom regeringskansliet.Utskottet vidhåller sin inställning. Motionerna So604 (c), So608 (m)yrkandena 1 och 2, So623 (fp) och So644 (fp) yrkande 2 avstyrks alltså.Särskilda förstärkningsresurserI motion 1989/90:So626 av m.fl. (vpk) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsärskilda bidrag skall utgå till förskolor/fritidshem med särskilda problemsamt till vissa barnstugor i glesbygden (yrkande 8). Förutom de bidrag somutgår borde det enligt motionärerna utgå bidrag till extraförstärkningsresurser till förskolor/fritidshem med särskilda problem och tillvissa barnstugor i glesbygden. Kommunerna skall söka dessa bidrag hossocialstyrelsen, heter det i motionen.I driftsbidraget till daghem och fritidshem ingår en viss summa för barn medbehov av särskilt stöd. Dessa kan vara barn som behöver stöd i sinkänslomässiga och sociala utveckling, barn med psykisk utvecklingsstörning,olika fysiska handikapp, barn med allergier eller andra medicinska handikapp.Det kan också vara barn som behöver särskilt stöd i sin språkliga utvecklingeller flyktingbarn med svåra separationer eller traumatiska upplevelser bakomsig. Bidraget har höjts från . Några riktlinjer för vilka tilläggsresurser som skall finnas vidintegration av t.ex. hörselskadade barn på daghem finns inte och inte hellervilka extra resurser som kan krävas om socialt handikappade barn ingår i engrupp.Socialstyrelsen har i rapporten Den sociala snedfördelningen inombarnomsorgen (1989:20) refererat en bild av en socialt segregerad förskola somenligt styrelsen framtonar enligt olika undersökningar. I rapporten uppges attskillnaden t.ex. kan vara ganska betydande mellan förskolor som ligger ivilla/radhusområden med en stor andel höginkomsttagare och förskolor i områdendär andelen låginkomsttagare liksom andelen socialbidragstagare och invandrareär hög. Hypotesen i -- som enligt styrelsen bekräftas-- är att daghemsmiljöerna generellt sett snarare förstärker än tonar nerskillnader i barnens uppväxtvillkor.Socialstyrelsen har i skriften Barn med behov av särskilt stöd inombarnomsorgen gjort en beskrivning av dagens förhållanden när det gäller barnmed behov av särskilt stöd. Enligt rapporten ligger den totala andelen barnsom behöver särskilt stöd i barnomsorgen av alla barn.Frågan om förskolan som resurs för barn med behov av särskilt stöd tas ocksåupp i , 1990:3.Socialstyrelsen anser att det finns en rad brister som visar att förskolaninte alltid tas till vara som tillgång för de utsatta barnen. Enligt styrelsenhandlar det inte bara om bristande resurser utan om en rimligresursfördelning. Att göra resursanalyser utifrån varje bostadsområdes ochvarje enskilt daghems behov ser som en av de viktigastefrågorna framöver.Socialstyrelsen arbetar nu med allmänna råd för barn som behöver särskiltstöd. I råden, som beräknas ges ut , kommer styrelsen att bl.a.ta upp frågor om personalplanering, ansvar och samarbete i barnomsorgen kringbarn med behov av särskilt stöd. I råden kommer även frågor om olika modellerför stöd till personalen i arbetet med barn med behov av särskilt stöd attlyftas fram.Ett yrkande snarlikt det som framställs i motion So626 behandlades ochavstyrktes av utskottet i betänkandet 1988/89:SoU18. Utskottethänvisade därvid till det tidigare betänkandet SoU 1986/87:35, där utskottetuttalat att det är viktigt att uppmärksamma att barngruppernas storlek ochpersonalsammansättningen kan behöva variera beroende på bl.a. den socialastrukturen i bostadsområdena. Enligt utskottets uppfattning var dockkommunerna själva bäst lämpade att göra dessa avvägningar. Utskottet påpekadeäven att det inom ramen för bidraget till barnomsorgen har beräknats medel förbarn med behov av särskilt stöd (res. vpk).Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är mycket viktigt attuppmärksamma och stödja förskolor och fritidshem med särskilda problem inombarngrupperna. Utskottet konstaterar också att ägnat dessafrågor stor uppmärksamhet . I övrigt vidhåller utskottet sintidigare inställning och avstyrker därför motion So626 (vpk) yrkande 8.Dagbarnvårdares rätt att räkna in egna förskolebarn i underlaget föranställning som dagbarnvårdareMotionernaI motion 1989/90:So606 av och () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom ändring av gällande statsbidragsförordning. Eftersom det har fastslagitsatt den barnomsorg som äger rum när barn är inskrivna som dagbarn i sina egnaföräldrars familjedaghem skall betraktas som all annan barnomsorg, borde detenligt motionärerna vara självklart att förordningen ändras så att statsbidragutgår också till denna barnomsorg.I motion 1989/90:So613 av och (c, fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande ändring av förordningen 1987:860. I en kammarrättsdom hardet fastslagits att när barn är inskrivna som dagbarn i egna föräldrarsfamiljedaghem, är detta att betrakta som vilken annan barnomsorg som helst,anför motionärerna. Som en konsekvens härav är det enligt motionärerna närmastsjälvklart att förordningen 1987:860 skall ändras så att statsbidrag ocksåutgår till denna barnomsorg.I motion 1989/90:So619 av () begärs ett tillkännagivandeom vad som anförts om statsbidraget till barnomsorgen. Enligt motionären börstatsbidragsreglerna ändras så att kommunerna får statsbidrag för barn tilldagbarnvårdare som är inskrivna som dagbarn hos sina egna föräldrar (yrkande4). Motionärerna finner det oacceptabelt att dagbarnvårdare som yrkesgruppinte skall ha samma rätt till barnomsorg som alla andra förvärvsarbetande.I motion 1989/90:So624 av () yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dagbarnvårdaresrätt till barnomsorg för sina barn. Alla kategorier förvärvsarbetande, somanser sig ha behov av det, skall enligt motionären omfattas av rätten tillbarnomsorg i daghem eller familjedaghem för sina förskolebarn.I motion 1989/90:So631 av m.fl. (mp) yrkasatt beslutar att föräldrar skall ha rätt att bli kommunaladagbarnvårdare åt eget barn på villkor som anges i motionen och attstatsbidrag skall utgå för detta (yrkande 1). Motionärerna anser attföräldrar skall ha rätt att bli kommunala dagbarnvårdare även åt egna barn.Detta skall gälla såväl dem som är barnvårdare åt andras barn som övrigaföräldrar, som föredrar att vara hemma hos barnen medan de är små. Föräldrarnaskall ges i stort sett samma villkor som en "vanlig" dagbarnvårdare ifamiljedaghem. Kostnadsersättning för egna barn bör dock utgå med halvt beloppjämfört med vad som gäller när man tar emot andras barn. Daghemsavgift skallbetalas, och endast en förälder i varje familj skall kunna varaanställd som dagbarnvårdare åt eget barn. (Motiveringen återfinns i motion1989/90:Sf345. )Även i motionerna 1989/90:So437 av m.fl. (m) och So616 avMargaretha m.fl. (m) anförs att den s.k. Uppsalamodellen, dvs. dådagbarnvårdare får lön även för egna barn, måste erkännas som ett braalternativ inom barnomsorgen (yrkandena behandlas under avsnittet Statsbidragtill alternativ barnomsorg, ovan).Tidigare behandlingUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med samma syftesom de nu aktuella, i betänkandet 1988/89:SoU18 s. 14--15(res.