bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — I detnuvarande systemet faller då alla räntebidrag bort. Man äralltså tvungen att betala av pantvärdet för att ha kvarräntebidrag. Det 0--1-läge som finns i denna del av detnuvarande systemet kommer att falla bort. Man får börja om påden nya nivå som underhandsförsäljning eller inropspris ger.Ingrid : Jag är tacksam om jagmissuppfattade tidigare talare, vilka lät framtona att detfordrades en konkurs för att kreditgarantin skulle falla ut. Detär mycket viktigt att man kan omforma reglerna så att detta inteblir nödvändigt.Ordföranden : Det finns anledning att få dettaytterligare belyst. Vilken typ av garanti är det egentligen? Ärdet en riskgaranti eller en förlustgaranti? Som jag uppfattatLars och propositionen är det nödvändigt att det liggeren konkurs i botten för att kreditgarantin skall falla ut tillbankens fördel? Är det så, ?Lars : Vi har tolkat det så, att det krävs att vibegär exekutiv auktion. Då ser vi vad vi får in. Om fastighetenexempelvis ingår i ett fastighetsbolag och vi får avfastighetens värde och gör en kreditförlust på avproduktionsvärdet, har vi en oprioriterad fordran på bolaget.För att få statens garanti måste således bolaget sättas ikonkurs. Det är så vi resonerar när vi ser på den här frågan,eftersom det är fråga om fyllnadsborgen. Det vore en helt annansak om det var en proprieborgen, vilket är vad kommunernatecknar för sådana lån.Björn : Med risk för att vara tråkig vill jag läsahögt ur propositionen på s. 33 sista stycket.Med en sådan uppläggning svarar kreditgarantin bara för dendel av långivarens fordran som kvarstår sedan pantsäkerheten förlånet är realiserad, dvs. sedan fastigheten eller tomträtten harsålts på grund av låntagarens betalningsoförmåga. Detta skerantingen genom exekutiv auktion eller genom en s.k.underhandsförsäljning där överenskommelse träffats om attlångivaren avstår från panträtt till den del av inteckningen sominte täcks av köpeskillingen. En förutsättning för attkreditgarantin skall gälla vid underhandsförsäljning bör varaatt även kreditgivaren/staten godtar underhandsförsäljning.Ordföranden : Det blir sedan fråga om ettregressanspråk från statens sida, som kan avskrivas. Hur skallman undvika godtycke vid den här typen av handläggning? Finnsdet ingen möjlighet att hitta en väg där låntagaren ganska klartvet vad som gäller utan att hans fall skall behöva prövas i ennämnd? Vilket är motivet till att kreditgarantinämnden skallpröva varje enskilt fall? Kommer garantin att utlösas omlåntagaren har ett stort eget kapital som grund? Vilket motivfinns till detta, ?Björn : Det står klart angivet i propositionen attkreditgarantinämnden skall få möjlighet att utforma en rimligpraxis, som håller låntagarna skadefria från sådant som derimligen inte kan påverka. Ordet praxis måste i sammanhangetanses innebära att man skall leta efter principer. Det ärprinciperna som skall vägleda vid en bedömning av det enskildafallet. Vi har på detta stadium inte sett någon möjlighet att iförordningsform lägga fast den typen av principer.Ordföranden : Kan det innebära att nämnden påsikt blir överflödig när principerna har utvecklats?Björn : Den skall vända en massa papper också!Kjell : Jag vill rikta mig till ochGösta Blücher.Det gamla planverket deltog med liv och lust i att utforma dettotalt sett dyra boende och byggande som vi har i Sverige.På vilket sätt kan det nya även i det ekonomiska lägevi ser nu och framgent bidra till att förenkla byggandet och geen god bostadsmiljö för alla människor till en rimlig kostnad?Jag tänker bl.a. på en liten notis i dagens tidningar som visaratt man i de spjutspetsförsök som finns i form av ekobyar harmycket lägre boendekostnader, vilket är tvärtemot vad man hartrott om det s.k. ekologiska byggandet.Jag vill höra litet kommentarer kring detta. Det kan inteenbart röra sig om exercis med låneformer. Grunden för vadpengarna används till kan kanske förändras så att vi får detbilligare och bättre ur alla synpunkter.Ordföranden : Det var en gigantisk fråga,. Jag hoppas att du kan begränsa dig i tiden.Gösta : Ja, det skall jag göra.Vi kan delta på två sätt, dels genom att begränsadetaljregleringen och lämna större frihet i utformningen, delsgenom att sprida kunskaper om goda försök och goda exempel. Närdet gäller byggreglerna sker en övergång till funktionsnormer.Vi gör den bedömningen, att när detta system förbostadsfinansiering sjösätts kan ävenlånereglerna och beräkningarna för låneunderlag förenklas högstavsevärt.Eftersom du tog upp frågan om ekobyar kan jag nämna attboverket har haft en överläggning med många företrädare för detekologiska byggandet och att vi avser att ge ut material som kananvändas för att bedöma sådana fall i belåningssammanhang.Knut : Jag märkte en skillnad i de svar som gavshär. Jag upplevde att , och försöktese frågan ur både låntagarens och långivarens synvinkel medanboverket mer var sysselsatt med att få ett system som gör kan avskaffa nuvarande datasystem. Det var kanske litetmärkligt.Jag vill ställa en fråga mot bakgrund av vad sade i sitt svar om att vi måste begränsadetaljregleringen. Betyder detta, , att du anseratt vi har en detaljreglering?Sedan vill jag ställa en fråga till . Du sade attgarantin måste fördjupas i glesbygd. Det måste betyda att du seren stor osäkerhet när det gäller byggande i glesbygd. Får maninte denna utökade garanti kanske det inte heller blir någralån. Hur ser du detta utifrån den låntagares synpunkt som skallbygga i glesbygden?Tror du att det kommer att vara naturligt för en låntagare utepå landet att vilja gå in i lånesystemet med tanke på hurmarknaden ser ut , där det kostar litet över en miljon attbygga ett nytt enkelt småhus medan man kan köpa ett begagnatsmåhus för kanske 300000--. ?Gösta : Jag tror att jag redan i inledningen av minredovisning klargjorde att i sin bedömning avboendekostnadsutredningens förslag tagit ställning till debostadspolitiska konsekvenserna och effekterna förbostadsmarknad och bostadsförsörjning och i allt väsentligttillstyrkt de förslag som framlagts avboendekostnadsutredningen, med en allvarligare invändning, somjag också kommenterade i mitt inlägg. Därför begränsade jag migdärutöver till att se på frågan om det administrativagenomförandet av det förslag som framlagts i propositionen.Alla här är nog medvetna om att det, inte minst genomboverkets insatser, pågår en förändring av regleringen påbyggandets område. De krav som samhället har anledning attställa på byggandet uttrycks mer med avseende på vad man villuppnå, dvs. vilka mål man vill uppnå och vilka funktioner manvill se tillfredsställda, än vilka tekniska lösningar man skallanvända. I den riktningen tänker vi fortsätta, och jag uppfattarockså att vi har och regeringens stöd för ett sådantagerande.Lars : Syftet med hela den här övningen är attminska statens subventioner till bostadsbyggandet. Genom detförslaget stiger relativt sett priset för boendet, och därmedblir efterfrågan på bostäder mindre i landet. Om man då har ettöverskott av bostäder kommer nya bostäder inte att betinga sammahöga pris. Många kommer alltså inte att vara värdaproduktionskostnaderna.Vi bedömer att väldigt många sådana hus kommer att byggasunder , dvs. sådana som inte har ett värde påmarknaden efter exekutiv auktion som är i närheten avproduktionskostnaderna. Därmed kommer det totalabostadsbyggandet att minska. Det är själva grundtanken bakompropositionen.Knut : sade: Vi kan begränsadetaljregleringen. Jag håller med om att har gjortbetydande försök till avreglering. Men i detta låg ändå att detfanns mycket kvar att göra. Är det rätt uppfattat att du anseratt ni kan göra en hel del för att minska detaljregleringen?Jag vill också ställa en fråga till . Menar du måste införa en fördjupning av kreditgarantin för attkreditinstituten skall vara intresserade? Är det rätt uppfattat?Gösta : Vi kan göra ytterligare förenklingarframför allt när det gäller sättet att beräkna underlaget för destatliga subventionerna.Lars : Jag anser att det finns många områden där enfördjupning behövs för att vi skall våga takreditrisken. Vi kan peka på sådana uppenbara situationer, t.ex.i de fall när vi hjälpt till att bygga egnahem i län.Sune Jussil: Jag vill börja med att säga att jag delarLars uppfattning att det behövs en sådan fördjupning.Dessutom är marknadsvärdena redan i dagens system avsevärt underproduktionskostnaderna i större delen av landet.Sedan ber jag om tillstånd, herr ordförande, att ta upp någotav det sade om i slutet av sitt anförande.Lars försöker göra gällande att harkonkurrensfördelar av att det är helstatligt. Bakgrunden är attSBAB har fått det högsta kreditvärdebetyg man kan få på deninternationella kreditmarknaden. Det hävdar är attenda anledningen till detta är att är ett statligt företag.Det finns hundratals statliga företag och banker i världen sominte har detta höga kreditvärdebetyg. Det finns säkert uppemothundra företag och banker i världen som har det högstakreditvärdebetyget och som inte är statliga. Det är såledesockså andra faktorer än ägarförhållanden som avgör.Jag vill inte på något vis förneka att ägandeförhållandenaspelar en roll. Men de är inte helt avgörande. Det finns ocksåandra faktorer -- lönsamheten, hur man hanterar risker,soliditet osv. Jag anser att har minst lika godaförutsättningar som att skaffa sig en hög kreditvärdighet,om man sköter sin verksamhet rätt.Ordföranden : Ni kanske kan fortsätta dendebatten er emellan senare.Jag vill ställa ett par frågor till bankmännen, och kanske iförsta hand till . Blir det i realiteten någonbesparing för statskassan när det gäller bostadssubventionerna?Här har vi nu hört att kreditinstituten kräver ökade garantierfrån staten med en sänkning av procentsatsen . Vikommer att få ett räntelån som gör att skulderna växer, vilketinnebär att det behövs större räntebidrag . Det var denena frågeställningen.Den andra frågan vill jag främst ställa till kreditinstituten.Här har från flera framförts att det nu är staten ochkreditinstituten som tar riskerna och inte låntagaren. Kommerdet att innebära en press uppåt på räntorna när ni känner att nifår ta en större risk?Claes : På frågan om det blir en besparing kan jagsvara ja, det blir det enligt vår uppfattning. Den kan blikraftfull, vilket i sin tur dynamiskt återverkar påfastighetspriserna.Som systemet är upplagt tror jag att det finns en faraatt det statliga engagemanget successivt går längre och längreom fastighetspriser och den ekonomiska utvecklingen följer ettvisst scenario. Här finns, som vi ser det, en betydande risk återgår till ruta noll och att man gör det under betydandekostnader.Lars : Om jag kan dagens system rätt, kan den kommunsom ger tillstånd att bygga ett hus lämna en tilläggsgarantiunder då kommunen vill ha ett bygge genomfört som annarsinte hade kommit till stånd. Det är kanske på detta sätt som vikan lösa den här frågan.Generellt sett anser jag inte att vi behöver ta ut några högaräntor för detta system, eftersom den statliga garantin minskarkapitaltäckningskraven. Det betyder en del besparingar för oss.Garantin ger en hög grad av säkerhet även om det kan varabesvärligt i vissa lägen. Som jag ser det behöver det inte blinågra marginalhöjningar för dessa krediter.Bertil : Jag vill ställa en kort fråga medanknytning till det som ordföranden nämnde om besparingarför statens räkning. På s. 41 i propositionen finns en tabellmed beräkningar av de besparingar staten kan göra. Det startarår med 11,6 miljarder för att sjunka till 7,9miljarder. Om man drar ut den trenden kommer man att nå det läge vi har , dvs. lika höga kostnader somnu. Är det en riktig bedömning?Ordföranden : Det var ungefär samma innehåll imin fråga. Vad innebär detta system för statenskostnader för subventioner, ?Claes : Jag anser inte att jag är lämplig personatt svara på detta. har vissa allmänna synpunkter,men frågan borde ställas till propositionsförfattarna.Lars : De statsfinansiella effekterna harberäknats. När vi satt framme vid podiet redovisade vi vilkaeffekter som skulle ha inträffat om detta system hade funnitsunder . Det skulle inneburit betydande effekterjämfört med dagens system.Jag har en fråga om något jag inte riktigt uppfattade men somni kanske kan svara på. Såvitt jag förstod ansåg attreglerna kanske var i hårdaste laget och förordar något slagsmjukare övergång. Skulle det innebära ökade räntebidrag?Sedan uppfattade jag att ansåg att reglerna kanskevar i mjukaste laget och att man kanske skulle ta bortytterligare subventioner. Är detta rätt uppfattat?Claes : Det är väl ingen hemlighet att riksbankenanser att det kan ha positiva effekter att det görs besparingari statsutgifterna. Våra synpunkter på detta system innebär inteatt vi tycker att det är fel att man reducerar subventionerna.Vi ser mer till de långsiktiga effekterna, vilka dynamiskaeffekter det blir och stabiliteten i systemet. Vi anser dels attdet finns farhågor för stabiliteten om fastighetspriserna realtsett faller, dels att övergångsproblematiken kan utgöra etthinder.Lars : Jag invände mot metoden för beräkning avrealräntebidraget. Jag förstår inte varför man t.ex. skallbetala av realräntan i vissa räntelägen och eller2,i andra räntelägen. Gör man en sådan förenkling som jagföreslår blir det en liten besparing för staten, och den tyckerjag är välkommen.Ordföranden : Men realräntebidraget faller välde facto inte ut förrän man är uppe i en realränta på förlåntagaren? Det är betydligt i realränta, LarsWohlin.Lars : Jag utgick ifrån att taladeom nettoeffekt, dvs. att man som låntagare själv skulle betalaen del av det som är tänkt som realräntebidrag. Man skulleinte få ut det som vi kalkylerat med -- ett fulltrealräntebidrag när realräntan ligger kring 4---- utanlåntagaren skulle betala själv, om jag förstod : Det här skall inte bli någon polemikmellan och , men jag vill låna dinbild, , så att vi kan titta på den en gång till. (Bild)Vi vet att den långsiktiga utvecklingen av fastighetsprisernahittills har legat någorlunda väl i linje med utvecklingen avkonsumentpriserna även om det finns betydande avvikelser underkortare perioder. För att ni skall kunna bedöma detta vill jagatt ni tittar på dessa två sifferserier, även om nu ClaesNordgren inte har redovisat exakt det förslag som finns ipropositionen.För att bedöma problemet kan man jämföra de två sifferseriernai den här bilden. Mot konsumentprisindex i den övre tabellen --10, 7, 5, 5, 5 -- skall ställas de nya räntelånen enligt denundre tabellen där 10 motsvarar av 5,88, 7 motsvaras av 3,88, 5av 2,06 resp. 1,88 och 1,69. Där har ni ett mått på den realaminskningen av låneskulden i detta system. Den reala minskningenav låneskulden är avsevärt större än vad som motsvarar den takti vilken det finns anledning att anta att fastighetsprisernakommer att utvecklas.Lars : Orsakerna till dessa problem är att ettrealräntebidrag har införts i vårt nominella skattesystem. I ochmed att man har höga nominella räntor påverkas dessa kraftigt aven 30-procentig subvention. Man kommer då i mitt exempel nedfrån till i ränta efter räntesubvention. Jaguppfattar formeln som används så att det är efter nettoräntansom man skall betala realt innan man får realräntebidrag.Claes : När det gäller kalkylerna är det alldelesriktigt, som påpekades, att man kan titta på den realaskuldutvecklingen. Men fortfarande skall de ställas i relationtill de reala fastighetspriserna. Det var det som var poängen,inte hur den reala skulden utvecklas.Ordföranden : Vi övergår nu till block 3.Bengt-Owe : Herr ordförande! Jag vill börja medatt säga att jag instämmer i de synpunkter som ochLars framförde om att de förslag sompresenteras i propositionen, i förhållande tillboendekostnadsutredningens förslag, är klara förbättringar närdet gäller de delar som rör kreditmarknaden.Jag är som f.d. utredare inte särskilt generad för det. Jagtycker att det skulle vara märkligt om inte intensivtberedningsarbete i skulle leda tillförbättringar jämfört med ett förslag som arbetats fram av enenmansutredare under tre sommarmånader.Det finns också anledning att påminna om hur det här systemetser ut i sina grunddrag. Det är egentligen två frågor sombehandlas i utredningen och i propositionen.Den första är en grundsubvention för bostadsförvaltningen somär lika för alla, den s.k. 30-procentiga grundsubventionen. Denkan man tillgodogöra sig antingen genom skattesystemet ellergenom det föreslagna bostadsfinansieringssystemet. Detta ärsjälvfallet en oerhörd förbättring från bostadspolitiskautgångspunkter, vilken vi på är mycket positiva till. Förförsta gången i historisk tid får hyresrätten likadanakapitalutgiftsvillkor som de andra upplåtelseformerna.Självfallet tillstyrker den delen i propositionen.Den andra frågan är det klassiska, ständiga problemet vidfinansieringen av bostaden och andra kapitalkrävandeinvesteringar i samhället: Hur skall man bära sig åt för attomfördela kapitalutgifterna över tiden så att det blir möjligtatt bära dem , då de är särskilt tunga? Detproblemet löser man med subventionssystemet ochräntebidragen till de nyare husen. Detta system har -- vilket vikunde visa i vår utredning -- utomordentligt problematiskafördelningspolitiska effekter. Det är också slösaktigt frånstatens utgångspunkt om man ser till de mål som man vill uppnåoch måste av varje finansminister oberoende av färg ochegenskaper i övrigt uppfattas som en gökunge i boet.Det förslag som finns i propositionen bygger på att viomfördelar kapitalutgifterna i stället för att inledningsvissubventionera bort problemen. Det är tänkt att göras påkapitalmarknaden. För att få till stånd de investeringar sombehövs och den trygghet som måste finnas när det gällerinvesteringar på bostadsområdet, med den grundläggande betydelseför välfärden som bostäderna har, har man lagt in tvåkomponenter. Man har föreslagit dels en kreditgaranti som skallgöra det möjligt för långivarna att ge lån, dels ett skydd mothöga realräntor, vilket skall göra det möjligt för låntagarnaatt våga gå in i de här tunga investeringarna.Det är klart att det blir en sämre affär att investera ibostäder om man tar bort en stor del av subventionerna. Det ärgenerellt så att om man skänker pengar till någon som gör eninvestering och sedan tar bort gåvan blir det dyrare på sikt.Poängen med det nya systemet är att utgifterna inte skall blihögre än vad de är i övrigt.Man kan alltid diskutera hur riskfri en bostadsinvesteringskall vara. I det här förslaget ger statsfinanserna bestämdagränser för hur frikostig man kan vara. Att det blir en sämreaffär att investera i bostäder kan vi inte se som ettbostadspolitiskt problem. Det blir det först om villkoren ärsådana att investeringarna omöjliggörs. Vi är alltså positivatill de förslag som läggs fram i propositionen.När det gäller omfördelningen har jag några synpunkter på denvalda tekniken, vilka jag tycker är ganska väsentliga.Den första avser hur kapitalutgifterna för bostadsförvaltarnautvecklas.I propositionen föreslås att det skall finnas en garanteradnettoutgift som skall börja på . Det stämmer överens medboendekostnadsutredningens förslag. Betalningskravet, eller dengaranterade nettoutgiften, skall utvecklas i takt medinflationen. Det skall räknas upp så att den realaboendeutgiften förblir oförändrad som man harlånet, t.ex. ett 40-årigt nybyggnadslån.Problemet som uppstår är att man skall betalahalva fastighetsskatten om det är ett flerbostadshus. Då ökarden reala utgiften på grund av finansieringssystemet ochskattesystemet. ökar utgifterna ytterligare. Dåskall man betala full fastighetsskatt. Dessutom kommer, underogynnsamma förutsättningar, avtrappningen av realräntebidragetatt mellan år 10 och år 20 ytterligare kunna höja det realautgiftskravet.Det är klart att ett lånesystem som inte ledertill någon real minskning av utgifterna blir litet skört i denpolitiska debatten.Jag menar därför att man bör göra en justering av förslaget.Man bör börja på en litet högre nivå, men istället skapa utrymme för att gå tillbaka till utredningenskonstruktion, enligt vilken man räknar ner den garanteradenettoutgiften med en procentenhet i förhållande tillinflationen. Då skapas utrymme för vissa reinvesteringar och förden successiva höjningen av fastighetsskatten. Det är egentligenmin viktigaste invändning mot förslaget. I övrigt framstår dethär som ett bra förslag från våra utgångspunkter.Bengt : Herr ordförande, utskottsledamöter! Vi harutvecklat våra synpunkter på ett förslag till nyttbostadsfinansieringssystem i ett remissyttrande, som jagförutsätter att ni har haft tillfälle att ta del av, överboendekostnadsutredningens betänkande, som redovisades förungefär . Vi har dessutom, när det gäller de förslagsom finns presenterade i propositionen, i går överlämnat enskrivelse till utskottets kansli.Fastighetsägareförbundet har accepterat och även aktivtarbetat för en del av de grundtankar som framförs i den aktuellapropositionen.Det gäller för det första att skilja mellan belåning ochsubventioner och för det andra att överlåta ansvaret förbelåningen till den allmänna kreditmarknaden. Detta skulleenligt vår uppfattning stimulera användningen av eget kapital ibostadsfinansieringen, vilket borde ge bättre förutsättningarför en sund bostadsmarknad och för en effektivare kreditmarknad.Vi vill fästa tilltro till kreditmarknadens parter och derasmöjlighet att i fri konkurrens erbjuda låntagarna ett utbud avfinansieringsmöjligheter som är anpassade till vars och ensindividuella behov och önskemål. Räntelån är i så fall bara enav ett otal lösningar som borde kunna erbjudas på en frimarknad. Jag tolkar yttrande positivt i denbemärkelsen.Vi har också framfört kravet på en kraftigbegränsning av de generella subventionerna och att desubventioner som ändå lämnas av detta slag skall ges lika tillalla byggherrekategorier efter en enkel schablon. Det tordenumera inte råda någon större oenighet om att den högasubventionsnivå vi haft i det här landet bl.a.bidragit till den allt snabbare kostnadsutvecklingen ibyggandet.Vid det ECE-seminarium som avhölls i Karlskronapå regeringens inbjudan framhölls från många håll att generellasubventioner av den omfattning vi har och i det bostadspolitiskaskede befinner sig i torde göra mer skada än nytta. Detär därför välgörande att räntebidragen i ett första stegföreslås begränsas från till ca 30 %.Förslaget innehåller en generell subvention som skall ges likatill alla byggherrekategorier, men fortfarande föreliggerskillnader mellan olika fastighetsägarkategorier när det gällerkravet på egen kapitalinsats och när det gäller räntestöd tillunderhållsåtgärder.Jag vill här hänvisa till bostadskommitténs förslag ,enligt vilket man borde avkräva de kommunala bostadsföretagenviss egen kapitalinsats i bostadsfinansieringen.När man nu föreslår en kraftig begränsning av de generellasubventionerna och att staten dessutom avhänder sig ansvaret förfinansieringen, med undantag av att den garanterar attskuldutvecklingen inte blir alltför stor, borde detta samtidigtge utrymme för en minskning av en tungrodd och i viss mån ocksåkostnadskrävande byråkrati. En betydande förenkling ochschablonisering av bidragsunderlaget skulle kunna göra bidragettill en allmän rättighet för de fastighetsägare som bygger omeller bygger nya bostäder. Om bidragets omfattning ifrågasättsav staten eller av bidragstagaren skulle detta kunna prövas i enannan ordning än genom en omfattande bostadsadministrativorganisation. Varför inte utnyttja tiden fram till dess attförslaget införs till att fundera över och ompröva denbostadsadministrativa organisationens omfattning ?Vår avgörande invändning mot regeringsförslaget är i förstahand bristen på samordning med skattesystemet. Genomskattereformen har regering och riksdag försökt att åstadkommaett likformigt och rättvist skattesystem. Beslutet innebär bl.a.att enskilda fastighetsägare -- dvs.