bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — beträffande bilresor mellan bostad och arbetsplatsatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk3 yrkande4 och 1990/91:Sk32 yrkandena 3 och 4, med anledning avproposition 1990/91:54 i denna del och med avslag på motionerna1990/91:Sk1 yrkande c, 1990/91:Sk33 yrkande 7 i denna del och1990/91:Sk40 yrkande 19dels bifaller proposition 1990/91:54 i denna del såvittavser ,dels beslutar att avdrag för resor mellan bostad ocharbetsplats skall medges oberoende av färdsättoch endast för den del av resan som överstiger samt med12 kr./mil,dels hos regeringen begär ett förslag som innebär attavdrag för kostnader för bilresor mellan bostad och arbetsplatsmedges endast för den del av resan som överstiger ochoberoende av färdsätt fr.o.m. ,57. beträffande lagförslagen såvitt avser bilresor mellanbostaden och arbetsplatsenatt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar det vid propositionen fogade förslaget till lagom avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsenvid och taxeringar med den ändringen att lagenerhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse.Regeringens förslag Reservantens förslagHärigenom föreskrivs följande.Avdrag för kostnad för Avdrag för kostnad förresa med egen bil till och resa med egen bil till ochfrån arbetsplatsen enligt från arbetsplatsen enligtpunkt 4 av anvisningarna till punkt 4 av anvisningarna till35 § kommunalskattelagen 35 § kommunalskattelagen(1928:370) skall medges, i (1928:370) skall medges, istället för enligt stället för enligtschablon som anges i andra schablon som anges i andrastycket nämnda stycket nämndaanvisningspunkt, vid 1991 anvisningspunkt, vid 1991års taxering med taxering med 10öre per kilometer och vid öre per kilometer och vid1992 års taxering med 1 taxering med 1krona per kilometer. krona per kilometer. Med avvikelse även i denna del från vad som stadgas i kommunalskattelagen skall vid taxering avdrag medges oberoende av färdsätt och endast för den del av varje resa som överstiger 1,5 mil.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.17. Bilresor i tjänsten och i egen näringsverksamhet (mom. 11och mom. 12), och (alla m) hardels anfört följande:Vi anser att det är en självklarhet att en anställd somanvänder sin egen bil i tjänsten skall ha rätt till avdrag förhela den faktiska kostnaden. Behovet av enkla och lättillämpaderegler bör tillgodoses genom att avdrag på sedvanligt sättmedges enligt schablon om utredning inte föreligger. En sådanschablon bör enligt vår uppfattning vara högre än de /nu gäller. Regeringen bör uppmanas att återkomma med ettförslag av denna innebörd. Vi tillstyrker motion Sk33 yrkande 7i denna del.Vi anser vidare att reglerna för egenföretagarnas avdrag förkostnad för egen bil i tjänsten bör ha motsvarande utformningoch tillstyrker därför också att med anledning avmotion Sk40 yrkande 36 begär ett förslag i enlighet härmed.dels vid moment 11 och moment 12 hemställt11. beträffande bilresor i tjänstenatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 7 idenna del och med anledning av motionerna 1990/91:Sk1 yrkande doch 1990/91:Sk40 yrkande 17 hos regeringen begär ett förslag sominnebär att avdrag för bilresor i tjänsten medges för faktiskkostnad i enlighet med vad som anförts ovan,12. beträffande bilresor i egen näringsverksamhetatt med anledning av motion 1990/91:Sk40 yrkande 36hos regeringen begär ett förslag som innebär att avdrag medgesför den faktiska kostnaden för egen bil i näringsverksamhet ienlighet med vad som anförts ovan.18. Bilresor i tjänsten och i egen näringsverksamhet (mom. 11och mom. 12)och (båda c) hardels anfört följande:Beslutet om en begränsning av avdraget för resamed egen bil i tjänsten har medfört problem för bådearbetsgivare och arbetstagare. Kommunernas kostnader för t.ex.hemtjänsten har ökat kraftigt. Möjligheten att få avdrag föregen bil i tjänsten är viktig för många yrkesgrupper, t.ex.distriktssköterskor, hemsamariter, lantbrevbärare m.fl.Vi anser att avdrag skall medges för den verkliga kostnadenoch att det skall finnas en schablon på /mil ochtillstyrker därför motion Sk40 yrkande 17. Egenföretagarnasavdrag bör ha samma utformning, och vi tillstyrker därför ävenmotion Sk40 yrkande 36. Regeringen bör dock återkomma med ettförslag.dels vid moment 11 och moment 12 hemställt11. beträffande bilresor i tjänstenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk1 yrkanded och 1990/91:Sk40 yrkande 17 och med anledning av motion1990/91:Sk33 yrkande 7 i denna del hos regeringen begär ettförslag som innebär att avdrag för bilresor i tjänsten medgesför faktisk kostnad, dock lägst /mil, fr.o.m. den 1januari 1991,12. beträffande bilresor i egen näringsverksamhetatt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkande 36hos regeringen begär ett förslag som innebär att avdrag medgesför den faktiska kostnaden för bilresor i näringsverksamhet,dock lägst /mil fr.o.m. den 1 januari 1991.19. Förmån av fri bil (mom. 13), och (alla m) hardels anfört följande:De nya bestämmelser om beskattning av förmån av fri bil sombörjar tillämpas innebär att förmånen tas upptill ett fast belopp oberoende av körsträcka. Därmed stimulerarreglerna på ett olyckligt sätt till privatkörning, och dettainnebär bl.a. en ökad belastning för miljön. Det är dessutomorimligt att de nya reglerna leder till att det lönar sig att hatjänstebil för privat körning, men inte vid omfattande körning itjänsten.Regeringen bör enligt vår mening återkomma med ett förslag sominnebär att det privata nyttjandet i högre grad än liggertill grund för beskattningen, och vi tillstyrker därförmotionerna Sk33 yrkande 8 och Sk40 yrkande 16.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande förmån av fri bilatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk33 yrkande8 och 1990/91:Sk40 yrkande 16 och med avslag på motionerna1990/91:Sk37 yrkande 3 och 1990/91:Sk40 yrkande 15 hosregeringen begär ett förslag som innebär att beskattningen avförmån av fri bil bättre ansluter till det faktiska privatanyttjandet.20. Förmån av fri bil (mom. 13)(), () och () hardels anfört följande:Vi anser att det ur miljöpolitisk synpunkt är felaktigt med enbeskattning som innebär att stora bilar får en lägre beskattningän mindre och att omfattningen av det privata nyttjandet intebeaktas i det enskilda fallet. Förmånsvärdet bör enligt vårmening fr.o.m. vara av nybilspriset förbilar som inte är äldre än och av nybilspriset förövriga bilar. Regeringen bör dock återkomma med ett förslag isaken.Vidare bör regeringen återkomma med ett förslag som innebäratt beskattningen blir proportionell mot den faktiska privataanvändningen.Vi tillstyrker med det anförda motion Sk40 yrkandena 15 och16.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande förmån av fri bilatt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkandena 15och 16, med anledning av motion 1990/91:Sk33 yrkande 8 och medavslag på motion 1990/91:Sk37 yrkande 3dels beslutar att hos regeringen begära ett skyndsamtförslag som innebär att förmånen av en fri bil som är tre åreller yngre värderas till av nybilspriset och att förmån avfri bil i övrigt värderas till av nybilspriset fr.o.m. den1 ,dels beslutar att hos regeringen begära ett förslag sominnebär att beskattningen av förmån av fri bil är proportionellmot den privata användningen fr.o.m. inkomståret 1992.21. Förmån av fri bil (mom. 13)() hardels anfört följande:Som framhålls i motion Sk37 innebär de nyareglerna för beskattning av s.k. tjänstebil inte att deskattefria förmåner som tillkommer tjänstebilsinnehavareundanröjs. Tjänstebilsbeskattningen utgör fortfarande enskattefri zon.Riksdagen bör hos regeringen begära ett förslag som innebäratt de skattefria förmånerna kring innehavet av s.k. tjänstebilminskas eller elimineras.Med det anförda tillstyrks motion Sk37 yrkande 3.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande förmån av fri bilatt med bifall till motion 1990/91:Sk37 yrkande 3och med anledning av motionerna 1990/91:Sk33 yrkande 8 och1990/91:Sk40 yrkandena 15 och 16 hos regeringen begär ettförslag som innebär att beskattningen av förmån av fri bilskärps.22. Drivmedelsbeskattningen (mom. 14 och mom. 57 i motsvarandedel), och (alla m)hardels anfört följande:Den 1 januari 1990 höjdes bensinskatten med för oblyadbensin och med för blyad bensin. infördesenergimoms, vilket innebar att det totala bensinpriset, inkl.bensinskatten, belades med mervärdeskatt. Detta innebar attskattebelastningen ökade med ca . per liter eftersombensinskatten inte sänktes i motsvarande mån.Dessa bensinskattehöjningar avsåg att finansiera den del avmarginalskattereformen som genomfördes . De är alltså enföljd av att partierna bakom skatteuppgörelsen avvisat varjetanke på att sänka det totala skattetrycket.Moderata samlingspartiet avvisade de föreslagnabensinskattehöjningarna, eftersom den nödvändigamarginalskattesänkningen enligt vår mening borde genomförasparallellt med att det totala skattetrycket sänktes.Krisen i har härefter lett till kraftigahöjningar av det underliggande priset på olja och därmed ocksåpå bensin.Samtidigt med ökningen av bensinpriset har avdragsrätten förresor i tjänsten avsevärt begränsats så att den inte täcker defaktiska kostnaderna.Människors kostnad för att använda sin bil har således ökatkraftigt genom höjda skattesatser och försämradeavdragsmöjligheter. Detta drabbar särskilt hårt de människor --ofta i glesbygden -- som är beroende av sin bil för att kommatill och från arbetet, för att kunna transportera sig själva ochsina barn och för att kunna utföra sitt arbete.Mot bakgrund av det anförda bör enligt vår mening någon formav lättnad nu införas som kan komma de berörda grupperna tillgodo. Vi anser att en lämplig åtgärd härvid är att som föreslåsi motion Sk2 sänka bensinskatten med per liter ochtillstyrker därför motionen.dels vid moment 14 och moment 57 i motsvarande delhemställt14. beträffande drivmedelsbeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk2 och medavslag på motionerna 1990/91:Sk1 yrkande a i denna del,1990/91:Sk37 yrkande 2 och 1990/91:Sk40 yrkandena 20, 47 i dennadel och 50 beslutar sänka bensinskatten med /liter,57. beträffande lagförslagen såvitt avser bensinskattatt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar följandeFörslag tillLag om nedsättning av bensinskattHärigenom föreskrivs att skatt enligt 2 § första stycketlagen (1961:372) om bensinskatt fr.o.m. ochtills vidare skall tas ut med per liter förblyfri bensin och med per liter för annanbensin.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.23. Drivmedelsbeskattningen (mom. 14 och mom. 57 i motsvarandedel)och (båda c) hardels anfört följande:Skattereformen som sådan var nödvändig men energimomsenförstärker den underliggande råvaruprisutvecklingen och ärdärför inflationsdrivande, vilket prisökningarna till följd avkrisen i visat.De svenska hushållen har mött, och kommer under de närmasteåren att möta, en kärvare ekonomisk situation till följd avbl.a. Hushåll med låga inkomster drabbashårdast eftersom skattereformen för dessa ger ett neutralt ellernegativt utfall, som de sammanlagda effekterna avskattereformen, den tillfälliga mervärdeskattehöjningen,Mellanösternkrisen och det höga ränteläget höjer kostnaderna förden nödvändiga konsumtionen -- boendet, maten, resorna till ochfrån arbetet etc.Priset på bensin har sedan skattereformen beslutades ökat medca /liter. Av denna summa är ca /liter ökad moms.Detta medför kraftiga kostnadsfördyringar för dem som ärberoende av bil. Som ett exempel kan nämnas attbensinprishöjningarna enligt beräkningar innebär merkostnader istorleksordningen 7000--. i vissa Norrlandslänför pendling med bil till och från arbetet. Ocksåkollektivresenärerna drabbas hårt av kostnadsfördyringar förarbetsresor i och med att persontransporter från årsskiftetbeläggs med full moms.De sammanlagda effekterna av besluten/händelserna enligt detovan anförda medför på så vis att hushåll med långapendlingsavstånd till arbetet i de flesta fall förlorar påskattereformen och får vidkännas en försämrad köpkraft.Samhällsekonomiska förluster uppkommer också genom attarbetsmarknaden fungerar sämre genom minskade incitament förarbete och ökade marginalkostnader för deltagande i arbetslivet.Skattereformens utbudshöjande effekter riskerar att reducerasavsevärt.Det finns därför skäl att nu avskaffa mervärdeskatten påenergi och i stället övergå till punktskatter. Härigenom undvikspålagringen av råvaruprisutvecklingen och erhålls en möjlighettill styrning mot inhemska, förnybara och miljövänliga bränslen.Samtidigt blir bensinpriset lägre än i dag.Vi vill framhålla att vi inte delar regeringens syn när detgäller möjligheten att införa en regionalt differentieradbilbeskattning. Tvärtom bedömer vi en sådan som fullt möjlig ochdessutom önskvärd ur såväl regionalpolitisk som miljöpolitisksynpunkt. Regeringen bör enligt vår mening uppmanas attåterkomma med ett förslag om en sådan differentiering avbeskattningen.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk1 yrkande a i dennadel och motion Sk40 yrkandena 20, 47 i denna del och 50.dels vid moment 14 och moment 57 i motsvarande delhemställt14. beträffande drivmedelsbeskattningenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk1 yrkande ai denna del och 1990/91:Sk40 yrkandena 20, 47 i denna del och 50och med avslag på motionerna 1990/91:Sk2 och 1990/91:Sk37yrkande 2dels beslutar undanta bensin från mervärdeskatt,dels beslutar höja bensinskatten till /liter förblyad bensin och till /liter för annan bensin,dels hos regeringen begär förslag om en regionaldifferentiering av bilbeskattningen i enlighet med vad somanförts ovan,57. beträffande lagförslagen såvitt avser mervärdeskattoch bensinskattatt till följd av vad som ovan anförts ochhemställtsdels antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att det i lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall införas en ny paragraf, 8a, av följandelydelse. 8a §Från skatteplikt undantas bensin.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.dels antar följandeFörslag tillLag om höjning av bensinskattenHärigenom föreskrivs att skatt enligt 2 § första stycketlagen (1961:372) om bensinskatt fr.o.m. ochtills vidare skall tas ut med per liter förblyfri bensin och med per liter för annanbensin.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.24. Drivmedelsbeskattningen (mom. 14)() hardels anfört följande:Höstens kris i , med åtföljande höjda oljepriser, har fåttstora konsekvenser i -- inte minst regionalpolitiskt.Höjda oljepriser har medfört höjda bensinpriser och fördyringarför dem som är beroende av bil. En del av ansvaret förbensinprisökningarna bör läggas på oljebolagen som utnyttjatsituationen och höjt priset på bensin mer än vad som kanhänföras till , men det höga bensinpriset beror ocksåpå den energimoms som s/fp-majoritet beslutat om.Vänsterpartiet motsätter sig moms på energi -- i det härfallet bensin. I motion 1989/90:Sk81 lade framförslag på höjd bensinskatt i stället för moms. Vänsterpartietmenar också att förutsättningarna bör utredas för endifferentiering av bensinkostnaderna i landet. Höga bensinpriserär rimligt där det finns bra kollektivtrafik och där bilåkandetorsakar stora negativa miljöeffekter. Ett sätt kunde t.ex. varaatt med regionalt differentierade miljöavgifter låta biltrafikenbetala en ökad andel av miljöskadorna.I områden där det inte finns andra möjligheter än den egnabilen för att man skall kunna ta sig till arbetet, handla ellerutöva fritidsaktiviteter måste resekostnaderna vara rimliga iförhållande till andra kostnader. Då räcker det inte heller medde höjda avdrag för arbetsresor som föreslås i propositionen.Vänsterpartiet upprepar därför kravet att slopa moms på energisamtidigt som bensinskatten höjs och föreslår därjämte attriksdagen hos regeringen begär förslag på regionaltdifferentierade miljöavgifter.Jag tillstyrker med det anförda motion Sk37 yrkande 2.dels vid moment 14 hemställt14. beträffande drivmedelsbeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk37 yrkande 2,med anledning av motionerna 1990/91:Sk1 yrkande a i denna deloch 1990/91:Sk40 yrkandena 20, 47 i denna del och 50 och medavslag på motion 1990/91:Sk2 beslutar att hos regeringen begäraett förslag som innebär att mervärdeskatten på bensin slopas,att bensinskatten höjs och att regionala miljöavgifter införs.25. Mervärdeskatt på persontransporter (mom. 15 och mom. 57 imotsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Den generella mervärdebeskattningen av tjänster, som gällerfr.o.m. och som vi motsatt oss, innebär bl.a.att all inländsk personbefordran belastas med mervärdeskatt. Detblir dyrare att utnyttja kollektivtrafiken. I ett slag kommerkostnaden för att åka tåg, buss, flyg eller taxi att stigamellan 15 och . En järnvägsbiljett mellan ochMalmö höjs med . Gotlandstrafiken drabbas särskilt hårt.Kostnaden för en biljett beräknas öka med närmare 25 %.Vi anser att persontransporter bör undantas frånmervärdeskatteplikten och tillstyrker därför motionerna Sk39yrkande 1 och Sk40 yrkande 44.dels vid moment 15 och moment 57 i motsvarande delhemställt15. beträffande mervärdeskatt på persontransporteratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk1 yrkandeb, 1990/91:Sk3 yrkande 1, 1990/91:Sk39 yrkande 1 och1990/91:Sk40 yrkande 44 beslutar att undantapersontransporter från mervärdeskatteplikt fr.o.m. den 1 januari1991,57. beträffande lagförslagen såvitt avser mervärdeskatt påpersontransporteratt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att det i lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall införas en ny paragraf, 8a, av följandelydelse. 8a §Från skatteplikt undantas persontransporter.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.26. Mervärdeskatt på persontransporter (mom. 15 och mom. 57 imotsvarande del)(), () och ()hardels anfört följande:Beslutet om mervärdeskatt på personbefordran gör att denkollektiva trafiken får kraftigt försämradekonkurrensförhållanden jämfört med privatbilismen. Vår bedömningär att den kostnadsökning som en momsbeläggning innebär medföratt resandefrekvensen för kollektivtrafiken med tåg och bussminskar kraftigt med betydande risk för att kommuner ochlandsting tvingas bidra med skattemedel. SJ har bedömt attminskningen av resandeunderlaget kan uppgå till ca 30 %.Gotlandstrafiken drabbas särskilt hårt. En biljett beräknas ökamed i pris. Turismen är en av öns största näringar.Vi anser att kollektivtransporter bör vara undantagna frånmervärdeskatt och tillstyrker därför motionerna Sk1 yrkande boch Sk40 yrkande 44. Härigenom torde även motion Sk39 varatillgodosedd.dels vid moment 15 och moment 57 i motsvarande delhemställt15. beträffande mervärdeskatt på persontransporteratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk1 yrkandeb, 1990/91:Sk39 yrkande 1 och 1990/91:Sk40 yrkande 44 och medanledning av motion 1990/91:Sk3 yrkande 1 beslutar att undantakollektiva persontransporter från mervärdeskatteplikt fr.o.m.den 1 januari 1991,57. beträffande lagförslagen såvitt avser mervärdeskatt påpersontransporteratt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att det i lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall införas en ny paragraf, 8a, av följandelydelse. 8a §Från skatteplikt undantas kollektiva persontransporter.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.27. Mervärdeskatt på persontransporter (mom. 15 och mom. 57 imotsvarande del)() hardels anfört följande:Det förslag om mervärdeskatt på kollektivtrafik som enmajoritet av folkpartister och socialdemokrater röstat igenomunder vårriksdagen och som är avsett att träda i kraft kommer att fördyra resandet med kollektivatransportmedel högst avsevärt. Detta kommer speciellt att drabbaglesbygdsbor, och vi inom de gröna anser att det ärfel att alls genomföra förslaget, dock med undantag förflygtrafik som i andra avseenden är så skattemässigt gynnad.Med det anförda tillstyrks motion Sk3 yrkande 1.dels vid moment 15 och moment 57 i motsvarande delhemställt15. beträffande mervärdeskatt på persontransporteratt med bifall till motion 1990/91:Sk3 yrkande 1 ochmed anledning av motionerna 1990/91:Sk1 yrkande b,1990/91:Sk39 yrkande 1 och 1990/91:Sk40 yrkande 44 beslutaratt kollektiva persontransporter, dock ej flygtransporter,undantas från mervärdeskatteplikt fr.o.m. ,57. beträffande lagförslagen såvitt avser mervärdeskatt påpersontransporteratt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att det i lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall införas en ny paragraf, 8a, av följandelydelse. 8a §Från skatteplikt undantas kollektiva persontransporter, utomflygtransporter.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.28. Övergångsbestämmelser för bussar (mom. 16)(), (), (),() och () hardels anfört följande:I motion Sk39 tar motionären upp ett problem som uppkommer vidövergången till mervärdeskattepliktig verksamhet den 1 januari1991 och som beror på att någon hänsyn då inte tas till denmervärdeskatt som erlagts vid anskaffning av de varor ochinventarier som finns i verksamheten . Trots attden skattskyldige sålunda inte får något avdrag för denmervärdeskatt som erlagts vid inköp av t.ex. en buss skallmervärdeskatten vid en eventuell försäljning av bussen inlevereras till staten. I vissa fall kan detta geupphov till orimliga effekter.Vi anser i likhet med motionären att någon form avövergångsbestämmelser måste tillskapas. Vi tillstyrker därförmotion Sk39 yrkande 2. Regeringen bör dock återkomma med ettförslag i saken.dels vid moment 16 hemställt16. beträffande övergångsbestämmelser för bussaratt med anledning av motion 1990/91:Sk39 yrkande 2beslutar att hos regeringen begära ett förslag i enlighet medvad som anförts ovan.29. Kilometerskatt (mom. 17)Under förutsättning av bifall till reservation 27Åsa () hardels anfört följande:Med hänsyn till de miljö- och hälsofarliga utsläppen avkväveoxider, kolväten och partiklar som sker från dieselfordonkrävs en höjning av kilometerskatten så att kostnadsansvaret förutsläpp av kväveoxider höjs från nuvarande /kg till 60kr./kg NOX. Dessutom bör kilometerskatten höjas för att täckaett kostnadsansvar för kolväteutsläppen med /kg. Därigenomerhålls en miljömässigt nödvändig styrning mot miljövänligaredrivmedel inom bl.a. kollektivtrafiken, vilket är särskiltmotiverat då mervärdeskatten på kollektivresor slopas -- annarsskulle ju även miljömässigt sämre transporter gynnasskattevägen.Med det anförda tillstyrks motion Sk3 yrkande 2.dels vid moment 17 hemställt17. beträffande kilometerskattatt med bifall till motion 1990/91:Sk3 yrkande 2 hosregeringen begär ett skyndsamt förslag som innebär attkilometerskatten höjs i enlighet med vad som anförts ovan.30. En särskild glesbygdsrabatt (mom. 18)() hardels anfört följande:För att kompensera glesbygden för den höjning av bensinprisetsom orsakas av föreslår vi en skatterabatt på2000 kr. för alla glesbygdsboende mellan 19 och 64 åroch en rabatt på . för övriga glesbygdsboende.Om skatten inte uppgår till dessa belopp utbetalas i stället ettbidrag så att det totala stödet blir . resp. 1000 kr.Jag tillstyrker således motion Sk3 yrkande 3.dels vid moment 18 hemställt18. beträffande en särskild glesbygdsrabattatt med bifall till motion 1990/91:Sk3 yrkande 3 hosregeringen begär förslag om en särskild skatterabatt förglesbygdsboende i enlighet med vad som anförts ovan.31. Förmånliga lån (mom. 19 och mom. 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:De regler för beskattning av förmån av räntefritt ellerlågförräntat lån som beslöts av ger ocksåefter de justeringar som föreslås i propositionenotillfredsställande resultat.