bet · GE01NU7 · 1990-11-22 00:00:00 — 1990/91NU7ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1988/89:92 om ny minerallagstiftning m.m.(industridepartementet),dels fem motioner som har väckts med anledning avpropositionen,dels -- helt eller delvis -- två motioner från allmännamotionstiden med yrkanden bl.a. om förstatligande avmineralproduktionen,dels -- helt eller delvis -- fyra motioner från allmännamotionstiden med yrkanden om avvikelser från regeringensförslag i proposition 1988/89:92, bl.a. med hänsyn till vadmineralråvarukommittén har föreslagit i betänkandet (SOU1989:92) Prospekteringspolitik.Skrivelser i ärendet har ingivits av statens naturvårdsverkoch (gemensamt) och av Svenska gruvföreningen.Bostadsutskottet har avgivit yttrande (1989/90:BoU6y); dettaåterges som bilaga 5 (s.64). Företrädare för och för harsenare inför utskottet framfört synpunkter i ärendet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att gruvlagen ochlagen om vissa mineralfyndigheter skall ersättas av en nyminerallag. Denna innehåller enhetliga bestämmelser för enutvidgad krets av lagreglerade . Vissa av de somenligt propositionen skulle ingå i denna krets utesluts dock avutskottet. Den nya lagen bygger på koncessionsprincipen menansluter sig i viss mån till den inmutningsprincip som dennuvarande gruvlagen är baserad på. En nyhet är att minerallagendirekt anknyts till lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. (NRL). NRL-prövning krävs inte förundersökningstillstånd men skall äga rum innanbearbetningskoncession kan ges. I anslutning till ett yttrandeav bostadsutskottet föreslår näringsutskottet ytterligareöverväganden om hur NRL-prövningen av projekt -- även utanförmineralområdet -- skall genomföras när flera till NRL anknutnalagar är aktuella. Utskottet avstyrker en begäran (m) om attförslaget till minerallag skall revideras med hänsyn tillmineralråvarukommitténs förslag rörande prospekteringspolitiken.Fyra partier vill att minerallagstiftningen skall utformas påannat sätt och avvisar därför regeringens förslag. Trereservationer med riktlinjer för en ändrad lagstiftningföreligger. Enligt den första (m, fp) skall uppdelningen på engruvlag och en minerallag bestå; mineralråvarukommitténsslutsatser skall beaktas när kretsen av lagreglerade mineralbestäms. I den andra reservationen (v) begärs att NRL-prövningskall ha gjorts innan undersökningstillstånd kan lämnas.Bestämmelserna mot rovbrytning skall skärpas och samhället --staten och kommunerna -- få ensamrätt till exploatering avmineralföreskomster. Miljöhänsyn och bevarandesynpunkter präglarden tredje reservationen (mp); enligt denna skall markägaren,kommunen och staten var för sig ha vetorätt mot en tilltänktexploatering.Ett antal andra motionsyrkanden med anknytning tillminerallagstiftningen avstyrks av utskottet, dock i inget fallenhälligt. I reservationer förespråkas att institutet kronoandelskall avskaffas (m, fp), att kronoandel inte skall upplåtas tillprivata intressenter (v), att markägare skall få generösareskadeersättning (m, fp) och jordägaravgäld, dvs. del iavkastningen av mineralprojekt (m, fp, c), att bergtäkt skallomfattas av koncessionssystemet (mp) och att privatamineralförekomster skall överföras i offentlig ägo (v). FörslagI proposition 1988/89:92 har regeringen -- efter föredragningav industriminister -- föreslagit attanta förslag till1. minerallag,2. lag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m.,3. lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter,4. lag om ändring i lagen (1982:618) om utländska förvärv avfast egendom m.m.,5. lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln.Lagförslagen har granskats av lagrådet. De båda första återgessom bilaga 3 och bilaga 4 till detta betänkande (s.38resp. De övriga finns i propositionen på s. 28--32.Huvudsaklig innebördDen nya minerallag som föreslås i propositionen är avsedd attersätta gruvlagen (1974:342) och lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter.De viktigaste nyheterna i förhållande till gällande rätt äratt den gruvrättsliga lagstiftningen blir enhetlig för demineral som omfattas av denna, att kretsen av lagreglerademineral utvidgas, att minerallagstiftningen samordnas med lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (NRL) samt attvissa begränsade reformbehov tillgodoses.Den nya lagen bygger på koncessionssystemet men har starkainmutningsrättsliga inslag. Reglerna om rätt till undersökningöverensstämmer i stora delar med vad som gällerom inmutning enligt gruvlagen. Reglerna om rätt till bearbetninghar inslag som syftar till att trygga gruvföretagens möjligheteratt utvinna påträffade fyndigheter.Den nya lagen har föreslagits träda i kraft den 1 juli 1990.Äldre rättigheter skall fortsätta att gälla under återståendegiltighetstid.De föreslagna ändringarna i andra lagar föranleds av den nyaminerallagen. YrkandenDe motioner som har väckts med anledning av proposition1988/89:92 är följande:1988/89:N25 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om koncessionsprövning och straffavgifter,2. avslår proposition 1988/89:92 i sin helhet.1988/89:N26 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om grunderna för minerallagstiftningen,2. med avslag på proposition 1988/89:92 i denna del beslutaratt 1 § i förslaget till ny minerallag beträffande lagenstillämpningsområde ändras i enlighet med vad som anförs imotionen,3. med avslag på proposition 1988/89:92 i denna delföreskriver att giltighetstiden för undersökningstillstånd ochinmutningar begränsas i enlighet med vad som anförs i motionen,4. med avslag på proposition 1988/89:92 i denna del beslutaratt 2 kap. med reglerna för beviljande av undersökningstillståndutformas i enlighet med vad som anförs i motionen vad avserskyddet för nationalparker och mark som reserverats förnaturreservat resp. rennäringen och jord- och skogsbruk,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om uppföljning av effekterna av den nyaminerallagstiftningen beträffande motstående intressen vidmarkanvändning.1988/89:N27 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen1. avslår regeringens förslag till ny minerallagstiftningm.m.,2. hos regeringen begär en ny utredning omminerallagstiftning där synpunkterna om solidarisk hushållningpå lång sikt särskilt beaktas i enlighet med vad som anförs imotionen.1988/89:N28 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen1. avslår propositionen,2. hos regeringen begär förslag till reformer inom ramen förnuvarande lagstiftning enligt de riktlinjer som anges imotionen.1988/89:N29 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen1. avslår regeringens förslag till minerallag,2. beslutar om ändringar i 2§ gruvlagen (1974:342) samt1§ lagen om vissa mineralfyndigheter (1974:890) i enlighet medvad som föreslås i motionen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om redovisning av undersökningsresultat.De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas här är följande:1988/89:N249 av m.fl. (vpk) såvitt gälleryrkandena att riksdagen3. hos regeringen begär förslag som innebär attinmutningssystemet avskaffas och ersätts med ett enhetligtkoncessionssystem,4. som sin mening ger regeringen till känna att staten ej börupplåta eller överlåta sin kronoandel, som regleras i 5kap.gruvlagen,5. hos regeringen begär förslag om ändring i gruvlagen ochandra lagar som reglerar mineralfyndigheter så att nyafyndigheter helt tillfaller samhället,6. hos regeringen begär förslag innebärande att privatägdamineralförekomster överförs i samhällets ägo.1988/89:N276 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring av gruvlagen i enlighetmed vad som i motionen anförts.De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas här är följande:1989/90:N227 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att det i proposition 1988/89:92 framlagda förslagettill ny minerallagstiftning skall revideras med hänsyn tillmineralråvarukommitténs förslag i betänkandet (SOU 1989:92)Prospekteringspolitik.1989/90:N277 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en modernisering av gruvlagen,2. begär förslag från regeringen om en förändring avgruvlagen innebärande att kronoandelsinstitutet avskaffas.1989/90:N278 av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet(4) att hos regeringen begär förslag om ändring igruvlagen och andra lagar som reglerar mineralfyndigheter så attnya fyndigheter helt tillfaller samhället.1989/90:N280 av () och () variyrkas att beslutar att bergtäkter skall ingå iminerallagen och behandlas som annan gruvdrift.Innebörden av vissa motionsyrkandenOm koncessionsprövning anförs i motion 1988/89:N25 (vpk) attden bör göras redan när man inleder undersökningarna.Minerallagen bör enligt denna motion innehålla bestämmelser omhårda straffavgifter mot rovbrytning av malmer.De grunder för en ny minerallagstiftning som förespråkas imotion 1988/89:N26 (c) är följande. Prövningen mot annanlagstiftning bör vara noggrann, och antalet som omfattasav koncessionsplikt bör begränsas. De inskränkningar iäganderätten som lagstiftningen innebär skall begränsas så långtdet är möjligt utan att samhällets intressen åsidosätts. I defall då koncession lämnas skall markägaren få rimlig ersättningför sin mark. Utifrån dessa grunder begärs ändringar i förslagettill minerallag. Olivin och talk samt diatomit, fältspat,glimmer, kvarts, kvartsit, dolomit, kalksten och krita skallinte omfattas av krav på koncession. Giltighetstiden förundersökningstillstånd skall inte kunna förlängas utöver ,och inmutningar enligt den nuvarande gruvlagen skall upphöra attgälla senast efter det att den nya lagstiftningen harträtt i kraft. Om en ansökan om undersökningstillstånd avser ettsärskilt skyddsvärt markområde skall en avvägning ske motmotstående intressen; beslut beträffande hinder mot undersökningoch bearbetning skall i sådana fall fattas av regeringen.Lantbruksstyrelsen skall när det gäller ett störremineralföretag ha lagstadgad möjlighet att föranstalta omutredning av dess skadeverkningar för jord- och skogsbruket ochrennäringen.De synpunkter om solidarisk hushållning på lång sikt somåberopas i hemställan i motion 1988/89:N27 (mp) kommer tilluttryck i tio punkter i motiveringen. Dessa innebär i huvudsakföljande. Nationella och globala hushållningssynpunkter skallvara vägledande för utredningen om en ny minerallagstiftning.Ökad beskattning av råvaruutvinning skall övervägas ochåtervinningsaspekten beaktas. De nationella och globalamineraltillgångarna och de olika råvarornas sannolika livslängdvid olika förbrukningsnivåer skall redovisas. I anslutningdärtill skall kommande generationers behov diskuteras.Markägaren, kommunen och staten bör var för sig ha vetorätt närdet gäller undersökning och exploatering av mineraltillgångar.De reformer inom ramen för nu gällande lagar som enligt motion1988/89:N28 (fp) skulle ersätta den föreslagna nyalagstiftningen innefattar två element. De ytterligare mineralsom har föreslagits bli omfattade av regleringssystemet skulleinföras i gruvlagen resp. lagen om vissa mineralfyndigheter. Inationalparker, naturreservat, obrutna fjällområden och vissaandra naturområden av riksintresse skulle prospektering varaförbjuden. Frågan om på vilket stadium en slutlig prövningenligt naturresurslagen skall ske borde prövas ytterligare.Även enligt motion 1988/89:N29 (m) skulle regleringenbeträffande ytterligare komma till stånd genom ändringari gruvlagen och lagen om vissa mineralfyndigheter. Den senareskulle omfatta fyndigheter av diamant, olivin och talk liksomfyndigheter av fältspat, kvarts, kvartsit, dolomit, kalksten ochkrita, medan övriga ämnen skulle hänföras till gruvlagen. På detsätt som föreslås i propositionen skulle regleringen i vissafall gälla bara för sådana särskilda former av ifrågavarandemineral som kan användas som insatsråvara i industriellaprocesser. Redovisningen av undersökningsresultat skulle baseraspå frivilliga överenskommelser.De ändringar i gruvlagen som påkallas i motion 1988/89:N276(m) innebär dels att statens rätt till kronoandel i utmål skulleupphöra, dels att markägaren skulle få rätt att ingå med tioprocent av kapitalet i ett nytillkommande gruvföretag.Den modernisering av gruvlagen som förespråkas i motion1989/90:N277 (m) skulle -- förutom avskaffande avkronoandelsinstitutet -- innebära en höjning av ersättningentill jord- och skogsägare för skada och intrång i pågåendemarkanvändning.Förslag av mineralråvarukommitténMineralråvarukommittén, som tillkallades , har hafttill uppgift att bedöma marknadsförutsättningarna för olikamineralråvaror och att utifrån dessa bedömningar övervägalämpligheten av att en övergripande strategi läggs fast förprospekteringsverksamhetens inriktning i . Den haravlämnat betänkandet (SOU 1989:92) Prospekteringspolitik,åtföljt av en rapportdel (SOU 1989:93). Betänkandet harremissbehandlats.Kommitténs förslag rörande prospekteringsbranschen tar siktepå att de delar av branschen som har en påtagligtnegativ utveckling skall få möjlighet att överleva. Kommitténhar låtit egna experter och ett antal konsulter utarbetaöversikter rörande ett urval av dels metallbärande , delsindustrimineral. I anslutning till författarnas slutsatserredovisar kommittén sina egna rekommendationer beträffandefortsatt prospektering, kunskapsuppbyggnad och andra åtgärder. Idet följande anges i korthet vad kommittén anför beträffandevissa industrimineral vilkas mineralrättsliga status särskilthar övervägts vid utskottsbehandlingen av regeringens förslagtill ny minerallagstiftning.Ytterligare prospektering av karbonatstenar (dolomit,kalksten, krita, magnesit), som används bl.a. inompappersindustrin, anses enligt betänkandet inte vara särskiltaktuell . Möjligen skulle dock prospektering efterkrita med vissa definierade egenskaper kunna vara motiverad. kompletterande skrivelse till industridepartementet den27februari 1990 har kommittén ändrat sitt ställningstagande ifråga om dolomit. Ytterligare kontakter med branschen har visatatt den bedömda efterfrågan på dolomit för kvalificerade ändamålmotiverar fortsatt prospektering i syfte att bibehålla eller ökalivslängden hos malmbasen och eventuellt finna alternativmalmbas med utsikter till lägre produktionskostnader.Fältspat har en viktig funktion vid glas- ochkeramiktillverkning och utnyttjas också som fyllmedel i färg,lim, gummi och plast. Villkor för lönsam produktion är bl.a. attbrytningen kombineras med brytning av ren kvarts och atthögkvalitativa produkter tillverkas. behov avkvarts och kvartsit tillgodoses till genomimport. I den mån kvarts och kvartssand i brytvärda mängder ochav tillräcklig renhet kan lokaliseras i bör brytning ochförädling kunna bli lönsam. Det finns, säger kommitténsammanfattningsvis, geologiska förutsättningar att hittafältspat- och kvartsmineral samt litium i . En fortsattprospektering bör med fördel inriktas på de geologiska miljöerdär alla tre slagen av bedöms kunna förekomma.Olivin används huvudsakligen som slaggbildare vidråjärnstillverkning. Med nuvarande marknadsbild och krav påfyndighetens omfattning och läge anses det inte motiverat attrekommendera prospektering efter olivin. Ett undantag utgör dockLKAB:s behov av olivin från ett närområde. Den svenskaförsörjningen med talk täcks endast till med egenproduktion. I råder överkapacitet, och i ärFinland en stor producent. Mycket tyder på att importen tillstora delar skulle kunna ersättas med inhemsk produktion. Medhänsyn till de förutsättningar som råder på deneuropeiska marknaden anser kommittén att prospektering eftertalk inte är speciellt angelägen. Inte heller finns det, menarkommittén, anledning att utifrån mycket begränsadekonsumtion rekommendera prospektering efter wollastonit.Mineralråvarukommittén framhåller i den nämnda kompletterandeskrivelsen att kommittén när den har formulerat sinarekommendationer för de olika mineralråvarorna har förutsatt attkretsen av koncessionsmineral kommer att bli den som föreslås ipropositionen om ny minerallagstiftning. InledningMinerallagstiftningen har haft två huvudsyften. Detena är näringspolitiskt. Den skall bidra till att skapaförutsättningar för en god försörjning med mineralråvaror förden svenska industrin. I stor utsträckning gäller som principatt rätten att utvinna kan av en statlig myndighettillerkännas någon annan än den som äger marken där fyndighetenfinns. Härmed sammanhänger det andra huvudsyftet, som ärcivilrättsligt. Minerallagstiftningen reglerar förhållandenamellan markägare och personer som på annans mark undersöker ochexploaterar mineralfyndigheter. Ett tredje huvudsyfte framträdernär det nu är fråga om en ny minerallagstiftning. Denna skall,tillsammans med annan lagstiftning, ge regler för avvägningenmellan exploateringsintresset och motstående intressen --alternativ markanvändning och skydd för miljön.Den nuvarande minerallagstiftningen tillkom väsentligen år1974. Från det året härrör dels gruvlagen (1974:342), dels lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter (minerallagen). Båda gårtillbaka på äldre lagstiftning. På några punkter har de ändratsunder . Andra lagar som reglerar utvinning avmineraliska ämnen är lagen (1966:314) om kontinentalsockeln,lagen (1966:319) om rätt till sand-, grus- och stentäkt inomvissa allmänna vattenområden och lagen (1985:620) om vissatorvfyndigheter.Rätten att utvinna mineraltillgångar regleras i de nämndalagarna enligt tre olika system, nämligen inmutningssystemet,koncessionssystemet och -- i mindre utsträckning --jordäganderättssystemet.Inmutningssystemet, som ligger till grund för gruvlagen, går iprincip ut på att den som först anmäler att han vill utnyttja enfyndighet får rätt till denna. Inmutningsbara är framförallt till de flesta metaller och dessutom vissaindustrimineral. Inmutningsrätt innebär tillstånd att utföraundersökningsarbete inom det inmutade området. Bearbetningförutsätter att inmutaren har fått sig anvisat ett utmål, dvs.ett arbetsområde där han mot avgift till staten får bedrivagruvdrift under en viss tid.De övriga nämnda lagarna är baserade på koncessionssystemet.Dess princip är att rätten att eftersöka och bearbeta enfyndighet upplåts efter fri prövning av en statlig myndighet,som därvid kan uppställa olika slags villkor. På motsvarandesätt som enligt gruvlagen blir det först fråga omundersökningskoncession och därefter, om förutsättningar finns,om bearbetningskoncession. Minerallagen gäller fyndigheter avbl.a. olja, gas, stenkol, vissa leror samt uran- ochtoriumhaltiga mineral.Rätten att utnyttja som inte omfattas av någon av defem nämnda lagarna tillkommer jordägaren.Enligt gruvlagen har staten rätt till andel med hälften(kronoandel) i utmål som läggs för någon annan än staten. Ikoncession enligt minerallagen kan föreskrivas att staten harrätt att delta i verksamheten eller att få avgift ellerproduktionsandel av koncessionsinnehavaren.Minerallagstiftningen har varitföremål för flera utredningar. Senast har minerallagskommitténfullgjort uppdraget att utarbeta förslag till enhetliga reglersom skulle ersätta gruvlagen och minerallagen. Enligtutredningsdirektiven förutsattes den nya lagen bygga påkoncessionsprincipen men ha inmutningsrättsliga inslag.Kommitténs betänkande (SOU 1986:53, 54) Ny minerallagstiftningoch remissyttrandena därutöver ligger till grund för det förslagtill ny minerallagstiftning som regeringen harframlagt för i proposition 1988/89:92.Från alla de fem oppositionspartiernas sida har väcktsmotioner med kritik mot regeringens förslag till nyminerallagstiftning. I samtliga fall utom ett -- centerpartietsmotion -- utmynnar kritiken i ett yrkande om avslag påpropositionen, varvid begärs antingen att ett nyttlagförslag skall utarbetas eller att vissa ändringar skallgenomföras inom de nuvarande lagarnas ram. Utom dessa motionertar utskottet upp några fristående motioner från detta ochföregående år med yrkanden på minerallagstiftningens område. Detsker dels i anslutning till regeringens förslag, dels i någrasärskilda, avslutande avsnitt.Regeringens förslagRegeringens förslag till ny minerallagstiftning innebär attgruvlagen och lagen om vissa mineralfyndigheter ersätts av en nyminerallag med i huvudsak enhetliga bestämmelser för en utvidgadkrets av lagreglerade . Liksom i de båda nämnda lagarnaföreskrivs en tillståndsgivning i två etapper. Avvägningen motmotstående intressen kommer härvid in på ett annat sätt äntidigare.Den nya lagen föreslås omfatta samma som gruvlagen ochden nuvarande minerallagen och därjämte en rad ytterligaremineral. Listan över dessa har bestämts av tre kriterier. Detskall vara fråga om som är industriellt användbara.Mineralen skall med viss sannolikhet förekomma i i sådanomfattning och på sådant sätt att utvinning ter sig meningsfull.Det skall vidare krävas systematisk letning och undersökning föratt de skall påträffas.De mineraliska ämnen som skulle föras in under regleringoch sålunda bli koncessionsmineral är dels ett antal grundämnen,dels vissa industriella och bergarter. Grundämnena ärlitium, rubidium, cesium, beryllium, strontium, sällsyntajordartsmetaller (dvs. lantan, lantaniderna, skandium ochyttrium), zirkonium, niob, tantal och platinagruppens övrigametaller (dvs. rutenium, rodium, , osmium och iridium).Industrimineralen indelas i två grupper. Fullt ut skallregleringen omfatta brucit, diamant, flusspat, nefelinsyenit,olivin, sillimanitmineral (dvs. andalusit, kyanit ochsillimanit), talk, tungspat och wollastonit. Ämnena i den andragruppen berörs bara när de förekommer i sådana särskilda formeratt de kan användas som insatsvara i industriella processer.Dessa ämnen är diatomit, fältspat, glimmer, kvarts, kvartsit,dolomit, kalksten och krita.För undersökningsarbete krävs enligt regeringens förslagundersökningstillstånd som -- i likhet med vad som gäller förinmutning enligt gruvlagen -- i princip skall ges till den somförst ansöker om det. Undantag gäller för fall då sökandenuppenbarligen saknar möjlighet eller avsikt att få till stånd enändamålsenlig undersökning. Tillstånd avseende olja, gas ellerdiamant får ges bara åt den som kan visa att han är lämplig attbedriva sådan undersökning. En förutsättning för att tillståndskall ges är att det finns anledning anta att undersökning iområdet kan leda till fynd av koncessionsmineral. Även i frågaom undersökningstillståndets giltighetstid anknyter förslagettill gruvlagens regler. I första hand ges tillstånd för tre år.Förlängning med ytterligare sammanlagt högst medgesnormalt; om det finns synnerliga skäl kan giltighetstidenförlängas ytterligare med upp till fyra år.Ett undersökningstillstånd enligt den föreslagna lagen gerinte obligatorisk rätt till bearbetning, om en exploateringsbarfyndighet påträffas. Undersökarens ställning stärks dock någotjämfört med vad som gäller enligt den nuvarande minerallagen.Vid konkurrens om bearbetningskoncession skall nämligen gesföreträde åt den som har undersökningstillstånd, om han harresurser och avsikt att själv eller i samverkan med andrabearbeta fyndigheten och dennas belägenhet eller art inte görhonom olämplig. Koncession lämnas med rätt tillförlängning om verksamhet pågår. Staten får kronoandel ibearbetningskoncession på samma sätt som i motsvarande rätt --utmål -- enligt den nuvarande gruvlagen. En nyhet är att den somhar utfört undersökningsarbeten blir skyldig att lämnaredovisning för dessa till förvaltningsmyndigheten --bergmästaren -- ifall de inte har resulterat ibearbetningskoncession.En förutsättning för att bearbetningskoncession skall kunnages är att det inte finns hinder enligt lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. (NRL) för markens användningtill mineralutvinning. Prövning enligt NRL äger rum i sambandmed prövning av ansökan om bearbetningskoncession. Den nyaminerallagen anknyts sålunda enligt regeringens förslag till NRLpå samma sätt som redan gäller i fråga om (1987:10) och ett flertal andra lagar; även beträffande lagen(1966:314) om kontinentalsockeln föreslås nu en sådananknytning.