bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Vad motionärerna förordar är i korthet vissaförändringar i detta system. Dessutom är de tre partimotionernasinsemellan ganska olika; samstämmigheten i motionernamanifesteras just i det förhållandet att avslag yrkas på vad ipropositionen föreslagits om ett nytt finansieringssystem.Sålunda är m- och c-motionerna lika på så sätt att i demföreslås att någon form av enhetslån bör införas inom ramen förräntebidragssystemet. C-motionen innehåller dessutom det i ochför sig intressanta förslaget att fastighetsskatten bör kunnaanvändas som ett fördelningsinstrument inom bostadspolitikensram. Några sådana förslag lämnas inte i de båda andrapartimotionerna.I fp-motionen föreslås att subventionerna i nuvarande systemsuccessivt skall minska kraftigt genom extra upptrappning av dengaranterade räntan i nyproduktionen. Dessutom skall det blimöjligt för den enskilde låntagaren att ta lån som omfördelarkostnaderna över tiden. Den kommentaren kan göras attmotionärerna således accepterar ett realt system, dvs. ettsystem i vilket skuldökning uppstår. Det av motionärernaföreslagna systemet ligger i linje med regeringens, dock med denväsentliga skillnaden att motionärerna kan tänka sig etträntebidragssystem parallellt med ett räntelånesystem.Emellertid skulle en sådan ordning naturligtvis bli än merkomplicerad än om det på bostadsmarknaden som i principendast finns ett statligt reglerat bostadsfinansieringssystem.Utskottet har även noterat att motionärerna i andra sammanhangstarkt betonat vikten av att ett nytt system måste präglas avenkelhet och klarhet. Utskottet finner det emellertid värt attta fasta på fp-motionärernas vilja att överväga ocksåutformningen av ett bostadsfinansieringssystem av real karaktär.En sådan vilja manifesteras också bl.a. i motion Bo6 (c) och dågenom de andra- och tredjehandsyrkanden som denna motioninnehåller.I fp- och c-motionerna anförs att nuvarande system innebär attbostadssubventionerna inte sällan kapitaliseras i den försteägarens hand. Detta icke önskvärda förhållande i dagens systemkommenteras inte i m-motionen. Utskottet, som delar vad i dennafråga anförts i propositionen och i de båda förstnämndamotionerna, vill erinra om att ett genomförande avräntelånesystemet innebär att detta problem bör komma attelimineras.Sammanfattningsvis anser utskottet att de olikamotionsalternativen till hur bostadsfinansieringen bör ordnasframöver inte är av den karaktären att de med bibehållande avutgångspunkterna för övervägandena -- bostadssociala motiv samtde bostadspolitiska, kreditpolitiska och statsfinansiella kraven-- rimligen kan läggas till grund för utformningen av ett nyttbostadsfinansieringssystem. Det får anses att målen förbostadspolitiken bättre kan hävdas om regeringens förslag om etträntelånesystem genomförs än om de i motionerna förordadealternativen förverkligas.I valet mellan regeringens förslag och de olika mer ellermindre genomarbetade alternativ som förelagts genommotionerna kan utskottet därför i stort ansluta sig till vad somförs fram i propositionen på där angivna grunder. Utskottetkommer emellertid nedan att behandla detta förslag mera i detaljoch därvid bl.a. också ta upp förslag till vissa ändringar ipropositionen som förs fram i vissa motioner. Bl.a. harutskottet noterat den positiva grundsyn som finns i folkpartietspartimotion till ett bostadsfinansieringssystem "som omfördelarkostnaderna över tiden". Vad i denna motion anförs innebäralltså att motionärerna, liksom propositionen, kan tänka sig etti någon mening realt finansieringssystem. Det nu behandladeyrkandet i partimotionen om avslag på propositionen kan dockutskottet inte acceptera.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmoderata samlingspartiets partimotion Bo2 yrkandena 1 och 6,partimotion Bo5, motion Bo6 (c) yrkande 1 ochfolkpartiets partimotion Bo9 yrkandena 1 och 3 om avslag påpropositionen m.m.Lånefinansiering på den allmänna kreditmarknadenI propositionen föreslås, som framgåttovan, att systemet med ett statligt reglerat bostadslån för ny-och ombyggnad av bostäder och vissa lokaler avvecklas den 30juni 1992 och att ny- och ombyggnad efter denna tidpunkt i sinhelhet sker genom lånefinansiering på den allmännakreditmarknaden.Ett genomförande av förslaget anses medföra att administrativabesparingar och förenklingar kan göras vid övergång till s.k.fullständig finansiering. För de institut som för närvarandelämnar underliggande kredit anges den i propositionen föreslagnaordningen inte medföra några grundläggande förändringar, medansituationen däremot är en annan för . Bolaget lämnar idagens bostadsfinansieringssystem ensamt lån i säkerhetslägemellan 70 och av låneunderlaget. En övergång tillfullständig finansiering innebär att bolagets nuvarandesärställning på kreditmarknaden upphör. måste i detföreslagna systemet vara berett att i konkurrens med andrabostadsinstitut lämna lån på samma villkor och utifrån sammaåtaganden som dessa. Enligt vad uppgivit i sitt remissvaröver boendekostnadsutredningens förslag är det då viktigt attbolaget bygger upp låneadministrationen och skaffar sig en egenförsäljningsorganisation. I propositionen begärs ett riksdagensbemyndigande att ändra verksamheten så att bolaget kanmarknadsanpassas.Vad nu redovisats underställs genom yrkande 1 ipropositionen. föreslås godkänna vad i propositionenförordats om lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden.Vad i propositionen anförts i frågan har mött invändningar itvå motioner. I den moderata partimotionen och ifolkpartiets partimotion föreslås att skall avskaffas.I den moderata partimotionen anförs att det såväl i nulägetsom vid ett genomförande av regeringens förslag saknas behov avSBAB. Bolaget bör därför avvecklas. I partimotionanförs att några belägg inte ges i propositionen för att SBABbehövs. Enligt motionärernas mening bör läggas ned.Utskottet delar inte motionärernasuppfattning. Både i dagensfinansieringssystem och i ett räntelånesystem behövs SBAB.Avsikten är att marknadsanpassa bolagets verksamhet till de nyaförhållanden som räntelånesystemet kommer att innebära. Det ärförvånande att motionärerna som i skilda sammanhang i mycketpositiva ordalag beskriver fördelarna med ökad konkurrens och enanpassning till marknadsmässiga villkor inte nu vill medverkatill att mångfalden ökar på bostadsfinansieringens område.Utskottet finner det motiverat att de ökade konkurrensfördelardet onekligen måste innebära med flera aktörer påbostadskreditmarknaden uppnås. I ett sådant sammanhang har SBABen viktig roll.Med det anförda avstyrker utskottet moderata samlingspartietspartimotion Bo2 yrkande 3 och partimotion Bo9yrkande 7 om att bör avvecklas. Utskottet tillstyrkeryrkande 1 i propositionen om lånefinansiering på den allmännakreditmarknaden m.m. och att regeringen bemyndigas att ändrareglerna för SBABs verksamhet så att bolaget kanmarknadsanpassas.För att säkra de bostadssociala målen samt av bl.a.statsfinansiella skäl och för att i möjligaste mån minska denosäkerhet som en alltför lång övergångsperiod kan innebära föraktörerna på bostadsmarknaden anser utskottet att regeringen böröverväga tidpunkten för ikraftträdandet. Det bör mot dennabakgrund undersökas om inte reformen avseende nya hus kan trädai kraft . Regeringen bör i förening med sinsyn på frågan återkomma till i ärendet.Fortsättningsvis i detta betänkande behandlar dock utskottetde olika delarna i förslaget i enlighet med det i propositionenförordade ikraftträdandet.Vad nu anförts om överväganden avseende ikraftträdandet avreformen bör som sin mening ge regeringen till känna.Investeringsbidrag för bostadsbyggandeI propositionen föreslås att ettinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad av permanentbostäderinförs . Bakgrunden till förslaget är dettidigare fattade beslutet (prop. 1989/90:111, SkU31) attutvidga mervärdeskatten till en generell och enhetligbeskattning av i princip all yrkesmässig omsättning av varor ochtjänster. Beslutet innebär att de s.k. reduceringsreglerna somhittills gällt för mervärdebeskattningen av bl.a.byggnadsentreprenader slopas vid utgången av år 1990.Investeringsbidraget är avsett att kompensera bostadsbyggandetför de ökade kostnader som av detta skäl följer av ett höjtmervärdeskatteuttag.Investeringsbidraget föreslås lämnas av de beräknadekostnaderna för ett byggnadsprojekt inkl. mervärdeskatt förmervärdeskattepliktiga åtgärder. De kostnader som skall utgöraunderlag för beräkning av bidragets storlek föreslås vidnybyggnad fastställas i huvudsak enligt de grunder som förnärvarande gäller för beräkning av låneunderlag för bostäder ochbostadskomplement som skall betalas av de boende i området,varvid beräkningen skall göras enligt den s.k. schablonmetoden.Den reduktionsfaktor som tillämpats förlåneunderlagsbeloppen för byggnad avses dock slopas vidberäkning av investeringsbidraget. I fråga om mark beaktasendast mervärdeskattebelagda kostnader. I underlaget förinvesteringsbidrag vid nybyggnad av ålderdomshem,servicebostäder samt gruppbostäder för äldre, handikappade ellerlångvarigt sjuka får dock utrymmen för personal som arbetar medvård eller städning i huset beaktas. I likhet med gällanderegler för räntebidrag för småhus föreslås att bidrag intelämnas för större kostnader än som kan beräknas för ett hus om120 m2 i ett plan och utan källare.Vad gäller ombyggnad föreslås investeringsbidrag endast lämnasför nyinvesteringar och för underhållsåtgärder med envaraktighet . Bidragsunderlaget vid ombyggnadskall bestämmas med ledning av en kostnadsredovisning frånsökandens sida men får normalt inte överstiga underlaget för enmotsvarande nybyggnad. Högre kostnader skall dock kunnamedräknas när ombyggnaden avser kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Även vid ombyggnad skall personalutrymmen i husmed gruppbostäder m.m. kunna beaktas vid bidragsgivningen.Som en förutsättning för investeringsbidrag föreslås gälla attbostadslån lämnas för projektet. Återbetalning avinvesteringsbidrag kan bli aktuell om ett hus inom viss tidefter det att bidraget utbetalats utnyttjas för andra ändamål änpermanent boende. Bidragsgivningen avses handhas avlänsbostadsnämnderna. Statens kostnader för investeringsbidragetberäknas till ca vid en årligbostadsproduktion med nuvarande omfattning.I motioner har såväl behovet av ettinvesteringsbidrag som vissa av de villkor som föreslås gällaför bidraget ifrågasatts. Moderata samlingspartiet har som ovanredovisats i sin partimotion Bo2 yrkat avslag på hela förslagetom ett nytt bostadsfinansieringssystem. Vad gäller den nuaktuella frågan föreslås i motionens yrkande 2 att i stället förinvesteringsbidrag de gällande reduceringsreglerna förmervärdeskatten för byggnads- och anläggningsarbeten skalltillämpas även efter . Den redan beslutadehöjningen av mervärdeskatten anses tillsammans medinvesteringsbidraget innebära en onödigt byråkratisk lösning somdessutom leder till att det blir mer ofördelaktigt att anlitaentreprenörer vid ombyggnader och moderniseringar.Även i motion Bo6 (c) yrkande 2 föreslås -- underförutsättning att inte biträder ett förslag i sammamotion om avslag på hela propositionen -- att förslaget ominvesteringsbidrag avslås. I stället föreslås attmervärdeskatten för samtliga tjänster för byggande och boendefrån uttas enhetligt avbeskattningsvärdet. Under förutsättning att inteheller biträder detta yrkande föreslås i yrkande 3 attinvesteringsbidraget skall utgå med full kompensation för deökade kostnader som de slopade reduceringsreglerna förmervärdeskatten för byggnads- och anläggningsarbeten innebär.Motionärerna hävdar att den höjda mervärdeskatten kompenserasendast i begränsad omfattning. Speciellt för de största hus somi dag berättigar till statligt lån anses regeringens förslaginnebära stora kostnadsökningar. För att undvika denna effektföreslås att investeringsbidraget skall grundas på hela dengodkända produktionskostnaden.Miljöpartiet accepterar enligt partimotion Bo3 att ettinvesteringsbidrag införs, med motiveringen att bidraget på kortsikt är nödvändigt för att förhindra alltför snabba höjningar inybyggnadskostnaderna. På anser man dock attbidraget kan ifrågasättas. Det anses bl.a. föreligga risk föratt investeringsbidraget endast leder till höjda byggpriseroch att de boende därigenom inte kan dra nytta av bidraget. Motdenna bakgrund föreslås i motionens yrkande 1 att riksdagenbegär förslag om en plan för successiv avtrappning avinvesteringsbidraget om 5--7 år.I partimotion Bo9 stöds förslaget att införa ettinvesteringsbidrag, dock lämnas vissa synpunkter på förslagetsutformning. I motionens yrkande 2 föreslås sålunda att bidragetskall kunna utgå utan att bostadslån lämnas. Kravet påbostadslån som föreslås i propositionen strider enligtmotionärerna mot principen att subventioner skall lämnasoberoende av åtgärdernas faktiska finansiering.Utskottet inleder sina överväganden i dennafråga med att diskutera om införandet av ettinvesteringsbidrag är en lämplig åtgärd. Som framgått avredovisningen ovan har detta ifrågasatts i framför allt tvåmotionsyrkanden som i stället förordat att olika former avreduceringsregler vad gäller mervärdeskatten skall tillämpasäven efter utgången av år 1990.Riksdagen fattade ett beslut om en reformering avmervärdeskattesystemet. Beslutet innebar i princip attbeskattningen gjordes enhetlig och generell. Detta kommer förbostadssektorns del att innebära ökade kostnader vid bl.a.byggnads- och anläggningsarbeten eftersom de särskildareduceringsregler, den s.k. byggmomsen, som gällt på dessaområden kommer att slopas . Bostadsutskottetställde sig i samband med riksdagsbehandlingen av förslagen omreformerad mervärdeskatt bakom principen om att en generellmervärdeskattenivå även skall omfatta bostadssektorn(1989/90:BoU8y). I samband med att förslagen om en förändradmervärdeskattenivå lades fram aviserade regeringen sin avsiktatt presentera ett förslag om ettinvesteringsbidrag för att eliminera effekterna för ny- ochombyggnad av permanentbostäder (prop. 1989/90:110 s. 615).Utskottets ställningstagande i frågan om förändrad skattenivågjordes sålunda mot denna bakgrund.Riksdagens beslut i den aktuella frågan bör inte rivas upp. Demotiv som vägledde detta beslut kvarstår. Förslagen i moderatasamlingspartiets partimotion Bo2 yrkande 2 och motion Bo6 (c)yrkande 2 om att behålla reduceringsregler imervärdeskattesystemet i stället för ett investeringsbidrag kansåledes avstyrkas. Propositionens yrkande 2 tillstyrks såvitt nuär i fråga, dvs. vad avser införandet av ett investeringsbidrag.Utskottet återkommer nedan med överväganden om olika villkor förbidraget.I partimotion Bo3 yrkande 1 föreslås att en planför successiv avveckling av investeringsbidraget under en periodav 5--skall utarbetas. I propositionen föreslås däremotingen tidsbegränsning av investeringsbidraget. Inte hellerutskottet ser något skäl att tidsbegränsa investeringsbidraget.Motion Bo3 (mp) yrkande 1 avstyrks sålunda.Propositionen innebär att investeringsbidraget tills vidareendast skall lämnas för projekt som erhåller bostadslån. Någonsådan förutsättning för investeringsbidrag bör enligtfolkpartiets partimotion Bo9 yrkande 2 inte införas eftersom denstrider mot principen att bostadssubventionerna skall lämnasoberoende av åtgärdernas finansiering. Enligt utskottets meningbör den föreslagna kopplingen mellan bidrag och bostadslånfrämst ses som ett sätt att administrativt kunna hanterainförandet av det aktuella bidraget med kort varsel. I praktikentorde inte heller denna förutsättning utgöra någonbegränsning vad gäller vilka som kan komma i åtnjutande avbidraget. Nästan all nyproduktion och större ombyggnadsåtgärdersker med stöd av bostadslån. Kopplingen mellan bidrag ochbostadslån är vidare endast avsedd att gälla tills det nya bostadsfinansieringssystemet trätti kraft. Efter denna tidpunkt lämnas enligt regeringsförslagetinga nya bostadslån. Bostadsbyggandet förutsätts därefterfinansieras med lån upptagna på den allmänna kreditmarknaden.Därmed kommer principen att bostadssubventionerna skall lämnasoberoende av åtgärdernas finansiering även att omfattainvesteringsbidraget. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Bo9 (fp) yrkande 2 och tillstyrkeryrkande 2 i regeringsförslaget i nu behandlad del.Utskottet har ovan avstyrkt yrkande 2 i motion Bo6 (c) medförslag om avslag på införandet av ett investeringsbidrag. Dettainnebär att utskottet har att behandla även yrkande 3 i sammamotion med förslag om de regler som bör gälla förinvesteringsbidraget. Motionärerna hävdar att bidraget skallgrundas på hela den godkända produktionskostnaden för hus som berättigar till statligt bostadslån. Detta innebär, enligtderas mening, i fråga om småhus att bostadsytor upp till 180m2 skall vara bidragsgrundande. Vidare föreslåsinvesteringsbidrag lämnas även till ny- och ombyggnad avsamlingslokaler. Propositionsförslaget innebär i motsvarandedelar att bidraget grundas på ett schablonmässigt beräknatunderlag i huvudsak enligt de grunder som gäller för beräkningav låneunderlag för bostadslån enligt den s.k. schablonmetoden.I fråga om småhus föreslås investeringsbidraget inte lämnas förstörre kostnader än vad som kan beräknas för ett hus om120m2 . Endast permanentbostäder föreslås erhålla bidrag.Det föreslagna schabloniserade underlaget medför enligtpropositionen betydande fördelar bl.a. från kontrollsynpunkt.Vidare anförs i propositionen att den föreslagna metoden gerförutsättningar för största möjliga enhetlighet vid beräkningenav bidragets storlek. Även i partimotion Bo9 görsbedömningen att det skulle medföra betydande kontrollproblem attutgå från de verkliga kostnaderna. Utskottet instämmer i dessasynpunkter. En schabloniserad beräkningsmetod är således attföredra av bl.a. de anförda skälen.Vad gäller den ytgräns för småhus -- -- somföreslås för investeringsbidrag i propositionen kan konstaterasatt denna anknyter till den gräns som finns förräntebidrag till småhus som erhåller bostadslån. I båda fallenmedger reglerna att hus med större yta erhåller bostadslån resp.investeringbidrag, dock med den begränsningen att subventionenendast utgår för kostnader som kan beräknas för ett hus om120 m2 . Utskottet ser inget skäl att ändradenna gräns för de statliga subventionsåtagandena.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionens yrkande 2 omatt investeringsbidraget skall förbehållas ny- och ombyggnad avpermanenta bostäder. Samlingslokaler som uppfyller kraven påstöd enligt förordningen (1989:288) om stöd till allmännasamlingslokaler kan erhålla bidrag för bl.a. ny- och ombyggnadmed av kostnaderna för projekt på upp till 1 000 m2.Därigenom kommer de slopade reduceringsreglerna förmervärdeskatten endast i begränsad utsträckning att innebäraökade kostnader för dessa samlingslokalers huvudmän.Vad ovan anförts i fråga om reglerna för investeringsbidragetinnebär ett bifall till propositionens förslag ominvesteringsbidrag till de delar det inte redan behandlats.Utskottet avstyrker således förslagen i motion Bo6 (c) yrkande3.Allmänna krav för statligt stöd i en ny bostadsfinansieringI propositionen framhålls att enordning där lånefinansieringen av bostadsbyggandet sker på denallmänna lånemarknaden innebär att bostadspolitiskt motiveradekrav kan kopplas till långivningen. Enligt förslagetbör i stället ett intyg från länsbostadsnämnden om att projektetuppfyller de bostadspolitiska krav som ställs vara en allmänförutsättning för statligt stöd i olika former.Enligt förslaget bör kraven i princip ansluta till vad som gäller som förutsättningar för statligt bostadslån ochräntebidrag. De krav som föreslås gälla ärmarkvillkoret,bostadsanvisningsrätt,produktionskostnadsprövning samtatt bostaden i huvudsak uppfyller gällande krav enligt PBL.I fråga om nybyggnad av egnahem och småhus som skall upplåtasmed bostadsrätt bör enligt förslaget dessutom gälla att husetomfattas av en produktionsgaranti och ansvarsutfästelse föravhjälpande av väsentliga fel eller brister. Husets ägare skalldessutom ha tillförsäkrats ett skydd i avtalsförhållandet medsäljaren av huset eller av entreprenören som ärtillfredsställande från allmän konsumentsynpunkt.Vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus samt säljarbyggdaegnahem bör enligt förslaget vidare gälla det s.k.konkurrensvillkoret enligt samma regler som gäller förbostadslån.Med hänsyn till bl.a. kravet på produktionskostnadskontrollförordas att länsbostadsnämnden skall pröva om kraven påstatligt stöd är uppfyllda. I ärenden om intyg att kraven äruppfyllda bör således nämnden fatta ett preliminärt beslut, iprincip innan huset har påbörjats, och ett slutligt beslut närhuset är färdigt och besiktigat. Om projektet i ett senare skedeinte längre uppfyller kraven för statligt stöd, t.ex. genom enändrad användning av huset, bör intyget enligt förslaget kunnaåterkallas.I vissa motioner behandlas de krav som börställas som villkor för det statliga stödet. I miljöpartietspartimotion Bo3 hävdas att det nuvarande systemet för beräkningav låneunderlag är alltför detaljfixerat och inriktat på attskapa "millimeterrättvisa" och att det därigenom blivit onödigtkrångligt. Med hänvisning härtill förordas i motionens yrkande 2att möjligheten till ytterligare schablonisering bör utredas. Imotionen förordas att parkeringsanläggningar o.d. inte skallingå i låneunderlaget -- yrkande 3. I anslutning till deförordade förenklingarna hemställs dessutom i motionens yrkande4 att hos regeringen skall begära förslag om minskningav administrationskostnaderna för bostadsfinansieringssystemethos länsbostadsnämnderna.Som förstahandsyrkande hemställs i motion Bo6 (c) om avslag påpropositionen i sin helhet. I det fall detta yrkande intebifalls hemställs som andrahandsyrkanden om vissa förändringarav regeringens förslag. Enligt motionens yrkande 4 bör sålundakravet på bostadsanvisningsrätt tas bort i ett nyttlånesystem. Bostadsanvisningsrätten bygger enligt motionärernapå tvång och ökad byråkrati. Den har inte heller visat sig nådet syfte den varit avsedd att främja, dvs. att åstadkomma enrättvis fördelning av bostäderna och en allsidigbefolkningssammansättning.I yrkande 5 i samma motion avvisas även förslaget om attmarkvillkoret skall vara en förutsättning för statligt stöd --detta bl.a. med motiveringen att kravet leder till krångel ochbyråkrati som försvårar och fördyrar byggprocessen. Även iövrigt är regeringens förslag enligt motionärernas meningonödigt krångligt. Möjligheterna till förenklingar ochavbyråkratisering har inte tagits till vara. Sålunda finnslänsbostadsnämndernas omfattande prövningar från det gamlasystemet kvar. Enligt motionärernas mening bör därför förslagetöverarbetas och förslag till förenklingar och avbyråkratiseringpresenteras för före ikraftträdandet -- yrkande 6.I partimotion Bo9 yrkande 4 framhålls attlåneunderlaget för bostadslån beräknas enligt den s.k.schablonmetoden där en rad faktorer påverkar låneunderlaget.Enligt motionärerna är beräkningarna komplicerade. De börförenklas kraftigt. I samband härmed anförs också attuppdelningen i bostadslån och bottenlån skall upphöra så attendast ett lån behöver tas. Mot bakgrund av de föreslagnaförenklingarna kan enligt motionärerna dessutom kraftiganedskärningar göras i bostadslånebyråkratin. I motionens yrkande6 förordas sålunda att länsbostadsnämnderna bör läggas ned ochatt de kommunala tjänstemän som sysslar med låneförmedling i höggrad kan få andra arbetsuppgifter.Enligt motionen innebär regeringens förslag att allaregleringar i dagens finansieringssystem kommer att finnas kvargenom att de nya räntelånen knyts till dessa och därmed ocksåtill lånebyråkratin. Med hänvisning till att en rad av deaktuella regleringarna bör avskaffas yrkas därför attmarkvillkoret skall avskaffas -- yrkande 10. Detsammagäller konkurrensvillkoret -- yrkande 11 -- ochkostnadskontrollen -- yrkande 12.