bet · GE01SoU9 · 1990-12-04 00:00:00 — Ändrad ansvarsfördelning inom äldreomsorgen m.m. I betänkandet behandlas regeringens proposition 1990/91:14 omansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m.och de motioner som väckts med anledning av propositionen.Dessutom behandlas ett trettiotal motionsyrkanden från denallmänna motionstiden om äldreomsorg.I syfte att åstadkomma en klarare ansvarsfördelning när detgäller service och vård till äldre och handikappade föreslårutskottet att kommunerna åläggs en skyldighet att inrättasärskilda boendeformer för service och omvårdnad för dem sombehöver det. I kommunernas skyldighet skall ingå atttillhandahålla servicebostäder, gruppboenden, ålderdomshem ochlokala sjukhem. Kommunerna får även en vidgad skyldighet attinrätta dagverksamheter som komplement till annat stöd i detegna boendet. Kommunernas skyldigheter föreslås reglerade isocialtjänstlagen (1980:620).Utskottet föreslår vidare att kommunerna den 1 januari 1992från landstingskommunerna skall överta ansvaret för och driftenav de sjukhem och andra vårdinrättningar i kommunen sominrättats för somatisk långtidssjukvård och som huvudsakligenhar kommunen eller en del av kommunen som upptagningsområde. Omen kommun och en landstingskommun är överens om det eller om detfinns särskilda skäl behöver dock inte något övertagande ske. Enkommun och en landstingskommun kan ellersenare komma överens om att ta över även andra vårdinrättningarför långtidssjukvård. När en kommun har tagit över ett sjukhemkommer det att räknas som en särskild boendeform enligtsocialtjänstlagen.Utskottet föreslår också att kommunerna skall vara skyldigaatt bedriva sjukvård i de särskilda boendeformerna ochbostäderna. Sjukvården omfattar dock inte insatser av läkare.Kommunerna får också befogenhet att bedriva hemsjukvård. Enkommun kan komma överens med ett landsting om att ta över helaansvaret för hemsjukvården i kommunen. Utskottet framhåller attdet är angeläget att kunna hålla ihop all hemtjänst ochhemsjukvård. Det nu föreliggande förslaget bör därför inte sessom en slutgiltig lösning. Kommunernas hälso- ochsjukvårdsansvar föreslås reglerat i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763).Utskottet anför i betänkandet att det är värdefullt att detfinns enskilda alternativ när det gäller driften av olikaverksamheter. Enligt utskottet är det viktigt att det inte finnsregler som diskriminerar vård i enskild regi.Huvudmannaskapsreformen föreslås träda i kraft den 1 januari1992.För att fullgöra kommunens uppgifter inom skallenligt socialtjänstlagen i varje kommun finnas en socialnämnd.Vissa undantag från bestämmelsen finns när det gäller kommunersom har inrättat s.k. lokala organ och kommuner som är s.k.frikommuner. Utskottet anser att kommunerna bör ha en störrefrihet när det gäller den kommunala organisationen på detsociala området. Det är enligt utskottet särskilt betydelsefulltatt kommunerna vid genomförandet av huvudmannaskapsreformen kanvälja den nämndorganisation som bäst passar de lokalaförutsättningarna. bör enligt utskottet såledesinte längre vara en obligatorisk nämnd utan enfakultativ specialreglerad nämnd. Även ledningen av denkommunala hälso- och sjukvården bör enligt utskottet utövas avden eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer.Landstingen har ansvaret att tillhandahålla tekniskahjälpmedel. Införandet av ett kommunalt hälso- ochsjukvårdsansvar medför en skyldighet för kommunen atttillhandahålla enkla tekniska hjälpmedel. Utskottet anser detbefogat att varna för den uppsplittring av ansvaret som följerav att både landstingen och kommunerna får ansvar förhandikapphjälpmedel. Enligt utskottet måste det vara en strävanatt så långt möjligt hålla samman ansvaret förhjälpmedelsförsörjningen. Den lösning som föreslås bör därförenligt utskottet inte ses som en slutlig lösning av frågan.Utskottet anser att en parlamentarisk utredning bör få i uppdragatt överväga vilka åtgärder som kan behöva vidtas påhjälpmedelsområdet i och med att ett kommunalt hälso- ochsjukvårdsansvar införs. Även statens ansvar förhjälpmedelsförsörjningen bör enligt utskottet övervägas.Utskottet föreslår ett tillkännagivande om detta tillregeringen.Den föreslagna huvudmannaskapsreformen syftar till attkommunerna skall få ett samlat ansvar för långvarig service ochvård för de äldre. För att reformen skall kunna få den avseddaverkan är det enligt utskottet nödvändigt att också införa ettbetalningsansvar för kommunerna. Regeringen föreslår ipropositionen att ett obligatoriskt kommunalt betalningsansvarinförs som omfattar den somatiska långtidssjukvård för vilkenkommunen inte får ett verksamhetsansvar. Utskottet föreslår ettobligatoriskt betalningsansvar som även innefattar vården avmedicinskt färdigbehandlade patienter inom akutsjukvården. Demedicinskt färdigbehandlade inom akutsjukvården har vidinventeringar som gjorts av ca 4 000. En kommun och ett landsting skall enligtutskottet också kunna komma överens om ett utvidgat kommunaltbehandlingsansvar som innefattar psykiatrisk långtidssjukvårdmed omvårdnadsinriktning och hemsjukvård som är knuten tillsjukhus för långtidssjukvård.Betalningsansvaret för den somatiska långtidssjukvårdeninträder efter det att till kommunenhar anmält att personen är inskriven eller skall skrivas in viden vårdinrättning för långtidssjukvård hos kommunen. För densomatiska korttidssjukvården inträder betalningsansvaret dagenefter det att anmält att en patient är medicinsktfärdigbehandlad. Bedömningen att en patient är medicinsktfärdigbehandlad skall göras av en läkare. En förutsättning föratt betalningsansvaret skall inträda dagen efter anmälan är attlandstinget och kommunen minst har inletten gemensam vårdplanering för patienten. Om någon gemensamvårdplanering inte alls kommer till stånd inträderbetalningsansvaret enligt utskottets förslag efteranmälan.Den ersättning som kommunen skall betala till förlångtidssjukvården skall enligt utskottet motsvaralandstingskommunens genomsnittliga årliga självkostnad.Kommunerna och landstingen kan dock komma överens om andraberäkningsgrunder. För korttidssjukvården skall kommunensersättning till motsvara den genomsnittligakostnaden i riket för den omvårdnad som patienten erhåller påkliniken. Utskottet anser att denna kostnad skallfastställas till . per vårddag.Den förändrade uppgiftsfördelningen mellan kommuner ochlandsting kan beräknas få till följd att drygt 20 miljarderkronor förs över från landstingen till kommunerna. Ipropositionen föreslås att de ekonomiska konsekvenserna avhuvudmannaskapsreformen skall regleras genom en kombination avförändringar i kommuners och landstings skattesatser,skatteutjämningssystemet samt statens bidrag till kommuner ochlandsting. Utskottet har inga principiella invändningar motdetta. Resurser motsvarande de nettokostnader som landstingenavlastas genom den föreslagna huvudmannaskapsreformen skallsåledes föras över till kommunerna. Utskottet uppskattar dentotala kostnaden för betalningsansvaret för korttidssjukvårdentill . När det gäller betalningsansvaretför den somatiska korttidssjukvården föreslår utskottet attkommunerna genom den centrala regleringen kompenseras till av kostnaderna. kompenseras kommunernamed ett särskilt statsbidrag som beräknas till 1,5 miljarderkronor.Vissa kommuner och landsting kan vara intresserade av att föraöver hela primärvården till primärkommunerna. Utskottet anseratt en försöksverksamhet med primärkommunalt ansvar förprimärvården bör inledas. Det förutsätts att kommunen ochlandstinget gemensamt ansöker om att få delta iförsöksverksamhet. Utskottet framhåller att försöksverksamhetenmåste vara så upplagd att den dels garanterar den enskildes rätttill god vård på lika villkor, dels kan utvärderas av regeringoch riksdag. Det bör enligt utskottet inte ankomma på regeringenutan på att bedöma om kommunernas ochlandstingens uppläggning av försöksverksamheten uppfyller dekrav som utskottet har uppställt.Utskottet framhåller i betänkandet nödvändigheten av attkommuner och landsting på ett helt annat sätt än tidigare måsteprioritera utbyggnaden av olika boendeformer. Utskottet nämnerdärvid särskilt behovet av gruppboende för senildementa och förutvecklingsstörda. Andra eftersatta grupper är enligt utskottetde psykiskt sjuka och de fysiskt handikappade.Utskottet anser att regelsystemet -- låneregler ochstatsbidragsbestämmelser -- för gruppboende för senildementa börses över och sådana lösningar sökas att ett decentraliseratbeslutsfattande möjliggörs. I princip bör samma bestämmelsergälla för sådana gruppboenden som för ålderdomshem, men vissakrav såsom kraven på att det i varje rum skall finnaskokmöjligheter och att entrén till bostaden inte får vetta motgemensamma utrymmen bör enligt utskottet kunna efterges.Utskottet föreslår att 300 milj.kr. ,totalt skall avsättas till stimulansbidragtill gruppboende för åldersdementa och psykisktutvecklingsstörda.Utskottet föreslår även ett motsvarande stimulansbidrag omtotalt för att stimulera utbyggnaden av nyaboendeformer för psykiskt sjuka och fysiskt handikappade.Kommunerna kommer i och med huvudmannaskapsreformen att taöver sjukhem och motsvarande vårdinrättningar från landstingen.Utskottet framhåller nödvändigheten att boendestandarden påsådana inrättningar liksom i vissa ålderdomshem förbättras.Utskottet föreslår därför att under enfemårsperiod skall avsättas till utbyggnad och ombyggnad avinstitutioner så att alla som önskar det skall kunna få bo i etteget rum.Den centrala ekonomiska regleringen av huvudmannaskapsreformenger inte kommunerna full täckning för deras kostnader förbetalningsansvaret inom den somatiska korttidssjukvården.Utskottet föreslår att kommunerna under en treårsperiodkompenseras med ett statsbidrag om . Underår 1992 utgår statsbidraget med 700 milj.kr. för att under deefterföljande två åren trappas av. Under åren 1993 och 1994utgår statsbidraget med 500 resp. 300 milj.kr.Ett viktigt syfte med införandet av ett kommunaltbetalningsansvar för medicinskt färdigbehandlade är att ökasjukvårdens kapacitet och hjälpa de patienter som för närvarandeväntar på operation eller annan behandling. För att nedbringakötiden krävs enligt utskottet koncentrerade insatser. Utskottetföreslår att landstingen och de landstingsfria kommunernaövergångsvis skall tillföras ett särskilt statsbidrag på 500milj.kr. under år 1992.Den föreslagna reformen kommer att beröra ca 40 000 anställdainom landstingen. Betydligt fler kommunalt anställda berörsockså. Utskottet konstaterar att genomförandet av reformenförutsätter utbildning av och viss information till berördpersonal. Utskottet anser det vara till fördel om insatsernadelvis kan integreras med den ordinarie vidareutbildning ochfortbildning som bedrivs av kommuner och landsting. Utskottetföreslår ett statligt stöd till utbildningsinsatserna på 500milj.kr.Utskottets m- och c-ledamöter reserverar sig mot denföreslagna huvudmannaskapsreformen. Reformen löser inte decentrala frågorna, nämligen en god och värdig vård för de äldre.Än mindre gäller detta för de handikappade. Konsekvenserna avreformen är enligt reservanterna mycket svåröverskådliga.Reservanterna framhåller därvid särskilt reformens ekonomiskaföljder. Problemen måste enligt reservanterna bearbetas från derätta utgångspunkterna. Statsmakterna måste initiera enordentlig översyn av sjukvårdens finansiering och verksamhet.Detta är nödvändigt för att den enskildes vilja skall kunnasättas i centrum och för att garantera vård . Reservanternaframhåller att det måste ges en vidgad valfrihet och ett ökatutrymme för individens egna beslut inom den socialatjänstesektorn.M- och c-ledamöterna föreslår att regeringen låterutreda ett nytt finansieringssystem med beaktande av de olikatekniska principlösningar som har lagts fram i partimotionerna(m, fp, c). Reservanterna anser att de lösningar som finns iandra länder -- , och m.fl. -- börstuderas under utredningsarbetet för att utröna om sådanasystem, under anpassning till svenska förutsättningar, kanfungera och stå modell för . bör som sin meningge regeringen till känna vad som anförs i reservationen om en nyreform av äldrevård och äldreomsorg. I följdreservationer yrkarm- och c-ledamöterna avslag på propositionens lagförslag.V-ledamoten i utskottet reserverar sig också mot atthuvudmannaskapet för äldreomsorgen förändras. Reservanten anserinte att den föreslagna omorganisationen skapar bättre klarhet iansvarsfördelningen. Tvärtom öppnas vägar för nya tveksamhetergenom att kommunerna till sitt omvårdnadsansvar får visstsjukvårdsansvar. Reservanten anser att den gräns som finnsmellan omvårdnad och sjukvård kan göras tydligare i gällandesystem. V-ledamoten föreslår ett tillkännagivande tillregeringen i enlighet med reservationen. I följdreservationeryrkar v-ledamoten avslag på propositionens lagförslag.Utskottets mp-ledamot framhåller i en reservation betydelsenav en decentralisering av beslut och ekonomiskt ansvar till ennivå där alla kategorier inom vården kan överblicka situationenoch resultaten av fattade beslut. Det är därför enligtreservanten inte tillräckligt att kommunerna får ett utvidgatansvar för långvarig vård till äldre och handikappade. Helaprimärvården måste överföras till kommunalt huvudmannaskap.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Iett särskilt yttrande anför mp-ledamoten emellertid att denförsöksverksamhet med primärkommunalt bedriven primärvård somutskottet nu föreslår är ett steg i rätt riktning och avstårdärför från att yrka avslag på propositionens lagförslag ienlighet med mp:s partimotion.Ytterligare 12 reservationerna har avlämnats utöver de trenämnda huvudreservationerna. Merparten av dessa ärföljdreservationer. Tre särskilda yttranden har också avlämnats. I proposition 1990/91:14 Ansvaret för service och vård tilläldre och handikappade m.m. har regeringen ()föreslagit att anta förslagen till1. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),2. lag om övertagande av vissa sjukhem och andravårdinrättningar,3. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),4. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,5. lag om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- ochsjukvård,6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),7. lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader, m.m.,8. lag om ändring i lagen (1985:569) om införande av lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilagorna 1--8.Regeringen har vidare föreslagit att godkänner de ipropositionen förordade riktlinjerna beträffande1. bostadslån m.m. vid ombyggnad av kommunala sjukhem(avsnitt 4.2),2. den ekonomiska regleringen av reformen (avsnitt 8),Regeringen har också berett tillfälle att ta del avvad i propositionen anförs om1. tekniska hjälpmedel (avsnitt 5.6)2. förtroendenämnder inom den kommunala hälso- och sjukvården(avsnitt 5.7),3. sekretessen inom den kommunala hälso- och sjukvården(avsnitt 5.9),4. vårdplanering i samverkan (avsnitt 6.2),5. genomförande och uppföljning (avsnitt 6.7),6. om det utökade statliga stödet (avsnitt 9). Motioner väckta med anledning av propositionen1990/91:So9 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:14,2. att hos regeringen begär förslag till införandetav en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om enhetligt huvudmannaskap för äldrevård ochäldreomsorg,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i bostadslåneförordningen,5. att godkänner de riktlinjer i övrigt föräldrevården och äldreomsorgen som angivits i motionen.1990/91:So10 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om regler förrätt till val av egen läkare i omsorg,2. att hos regeringen begär förslag omkompletterande regler för ersättning frånsjukförsäkringssystemet till läkare valda av de boende inomsärskilda boendeformer för service och omvårdnad m.m.1990/91:So11 av m.fl. (c, m, fp) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om attstimulansbidrag för gruppbostäder för åldersdementa och psykisktutvecklingsstörda utbetalas utan att krav ställs på attbyggherrarna följer bestämmelserna för statliga bostadslånbeträffande köksutrustning, ytor m.m.1990/91:So12 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om ett statligtstöd för informations- och utbildningsinsatser riktade tilllandstingsanställda eller andra med yrkesmässig kompetens somvill starta eget,2. att hos regeringen begär förslag om statliglånegaranti för av landstingsanställda eller andra medyrkesmässig kompetens bildade kooperativa föreningar, aktiebolagm.fl. företag med mål att ta över ansvaret för driften av lokalasjukhem, gruppboende, dagverksamheter m.m.,3. att hos regeringen begär förslag om attstimulansbidrag för utbyggnad av gruppbostäder för åldersdementaoch psykiskt utvecklingsstörda skall kunna ges till dem somerhållit statlig lånegaranti enligt vad i motionen anförts.1990/91:So13 av och (båda c)vari yrkas1. att avslår propositionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna atten försöksverksamhet med primärkommunalt ansvar för primärvårdenbör förläggas till län.1990/91:So14 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande de äldre invandrarnas situation.1990/91:So15 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atthela primärvården bör övergå till kommunerna,2. att vid avslag på yrkande avslårpropositionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi övrigt framförts i motionen om service och vård till äldrem.fl.1990/91:So16 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett samordnat ansvar förhjälpmedelsförsörjningen.1990/91:So17 av () vari yrkas attsocialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen ges enutformning som medger att kommunerna själva får avgöra hurledningen av äldreomsorgen skall organiseras.1990/91:So18 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:14 om ansvaretför service och vård till äldre och handikappade m.m. vad avserpunkterna 2 -- 10 i propositionens hemställan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tekniska hjälpmedel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av utbildning inom ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statliga medel till förkortad arbetsdaginom ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att utveckla nya boendeformerför äldre och handikappade med stort vårdbehov.1990/91:So19 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår de i propositionen framfördaförslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen framförs om vård och service till äldre m.fl.,3. att hos regeringen begär förslag till delagändringar som krävs för att alternativa lösningar avproblemen ska bli möjliga att genomföra.1990/91:So20 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:14 om ansvaretför service och vård till äldre och handikappade m.m., medundantag för de delar som avser huvudmannaskapsfrågan förgruppboende för senildementa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna förbyggande av gruppbostäder.Vid avslag på yrkande 1 hemställs3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hanteringen av äldreomsorgsfrågorna,4. att avslår propositionens förslag om anvisningav 1 . till informations- ochutbildningsverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av det statliga stödet tillsjukvårdsinsatser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av lokala lösningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om äldrevårdens organisation och inriktning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett statligt huvudansvar förhandikapphjälpmedlen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sekretess och patientjournaler,10. att hos regeringen hemställer om att enutredning tillsätts med direktiv att se över personalförsörjningoch arbetsförhållanden inom hälso- och sjukvården ochhemtjänsten i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distriktssköterskornas roll,12. att hos regeringen hemställer om att enparlamentarisk utredning tillsätts, med direktiv att se överhälso- och sjukvårdens framtida verksamhet och finansiering ienlighet med vad som i motionen anförts.1990/91:So21 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att bör fåmöjlighet att lokalt anpassa tidpunkten för genomförandet av deföreslagna förändringarna.1990/91:So22 av och (båda fp)vari yrkas att beslutar att ändra förslag till lag omändring i hälso- och sjukvårdslagens 25 § i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:So23 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår de i propositionen föreslagnalagändringarna,2. att avslår de i propositionen föreslagnariktlinjerna för den ekonomiska regleringen,3. att beslutar om en reform av service och vårdför äldre och handikappade samt riktlinjer för det ökadestatliga stödet i enlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19901989/90:So201 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar godkänna de riktlinjer som angettsi motionen för utvecklingen av vården och omsorgen om de äldre,2. att hos regeringen begär förslag syftande tillatt alternativ äldreomsorg och äldrevård som uppfyller rimligakvalitetskrav ges rätt till samma stöd från det allmänna sommotsvarande offentligt bedrivna verksamhet,3. att beslutar om sådana ändringar isocialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen att denenskildes valfrihet stärks i enlighet med vad i motionenanförts,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av valfrihet ochflexibilitet i ,7. att hos regeringen begär förslag om ettenhetligt primärkommunalt huvudmannaskap för gruppbostäder föräldre,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om taxor för social hemhjälp,1989/90:So217 av och (båda mp)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna attlandstingen skall få direktiv att ta fram planer på fullutbyggnad av boende för utvecklingsstörda,1989/90:So229 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla dementa som behöver skall hatillgång till dagverksamhet ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkoren för gruppboende för dementa.1989/90:So260 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidrag till gruppboende,1989/90:So273 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens ansvar förhjälpmedelsförsörjningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjukvårdsutbildning avålderdomshemsföreståndare.1989/90:So313 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dubbelhandikappade och svårtutvecklingsstörda,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ensamarbetandes situation,1989/90:So314 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om huvudmannaskapet för vården av de äldre,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vård- och omsorgspersonalensarbetsvillkor, arbetsmiljö, personalutveckling, utbildning ochrekrytering,1989/90:So315 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stimulansbidrag för gruppbostäder.1989/90:So322 av m.fl. (mp) vari yrkas1.