bet · GE01UbU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Dessakriterier är inte , anför motionärerna, föremål för någonfortlöpande systematisk central utvärdering eller kontroll.Frågor som rör examination och prövning av lärares kunskaperoch lämplighet behöver därför ses över. Graderade betyg börges även i lärarutbildningen. Det är av vikt att bedömning ochutvärdering av blivande lärares kunskaper sker i former somgaranterar att de nått erforderliga kunskaper (yrkandena 19 och20).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.När det gäller frågan om lärarstuderandes lämplighet förläraryrket vill utskottet erinra om sitt tidigare uttalande omatt man vid antagningen till lärarutbildning skall kunnaanvända kompletterande metoder som förhindrar att personer somär direkt olämpliga för läraryrket tas in till utbildning (UbU1985/86:27 s. 11, UbU 1987/88:32 s. 21). Utskottet utgår frånatt regeringen är beredd att lämna ett medgivande omförsöksverksamhet i vad gäller särskilda urvalsmetoder förlärarutbildning, när framställan härom görs från enhögskoleenhet.När det gäller betygens förekomst i lärarutbildningen harutskottet tidigare uttalat att erfarenheterna av det nyabetygssystemet i lärarutbildningen (Godkänd/Icke godkänd) böravvaktas. Enligt vad utskottet erfarit har problem uppkommitnär studerande på ämneslärarlinjen och grundskollärarlinjensfördjupningskurser och studerande på fristående kurserundervisas gemensamt. För de senare kurserna ges tre vitsord(Väl godkänd/Godkänd/Icke godkänd). Som utskottet ser det bördet vara möjligt att här göra ett undantag från systemetGodkänd/Icke godkänd och för sådana lärarkurser medge sammabetygssystem som för fristående kurser. Det ankommer på UHÄ attta initiativ i frågan.Med hänvisning till det anförda och till att utskottet utgårfrån att den utvärdering av lärarutbildningen som UHÄ gör ocksåinnefattar kvalitets- och kunskapskriterier föreslår utskottetatt avslår motion 1990/91:Ub5 yrkandena 19 och 20.Utskottet föreslår att utan erinran läggerproposition 1990/91:18 till handlingarna i vad gällergrundläggande lärarutbildning.I motion 1990/91:Ub5 (yrkande 18) förs fram ytterligare enlärarutbildningsfråga. Som ett kompletterande alternativ tillutbildningen om 180 poäng för lärare för årskurserna 4--9 igrundskolan föreslås en på ämnesstudier grundad utbildningför blivande lärare för årskurserna 4--9 jämte en avslutandepraktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng. Detta leder enligtmotionärerna till att skolan kan tillföras lärare med mervarierad utbildningsbakgrund.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.När det gäller utnyttjande av kompletterande anordningar(tillgodoräknande av annan grundutbildning m.m.) på ett mersystematiskt sätt för att öka utbildningskapaciteten förgrundskollärarlinjen anser utskottet att denna fråga är förtidigt väckt. Enligt bestämmelserna i 7 kap.högskoleförordningen (1977:263) har emellertid studerande rättatt tillgodoräkna sig annan utbildning när de antagits tillgrundskollärarlinjen. Frågan om sådant tillgodoräknande prövasav linjenämnden (motsvarande) efter framställning av denstuderande.Utskottet vill i sammanhanget nämna att högskolan förlärarutbildning i gör försök med en kompletterandelärarutbildning för sådana studerande som avslutat vissanaturvetarlinjer (fysikerlinjen, kemistlinjen, biologlinjen)och som vill bli lärare i årskurserna 4--9 av grundskolan.Utbildningen omfattar bl.a. praktisk-pedagogisk utbildning ochvid behov viss ämneskomplettering.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub5 yrkande 18.8. Fortbildning för skolväsendets personalUnder föregående fattade beslut omkommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet (prop.1989/90:41, bet. UbU9, rskr. I samband med detta beslutbehandlades även förslag till ett program för läraresfortbildning m.m. uttalade (UbU9 s. 7) att denfortsatta fortbildningsverksamheten bör tillgodose tre olikatyper av fortbildningsbehov, nämligen dels den enskildelärarens behov av utveckling, dels de behov som grundas på despecifika förhållandena vid en viss skola eller i en visskommun, dels sådana behov som definieras av de nationella måloch ambitioner som finns för skolan. Uttalandet innebar vidareatt regeringen borde återkomma till med förslag tilldels ett program om hur lärarnas fortbildning skall organiserasför att tillgodose de olika typer av behov som angetts, delsett särskilt stipendiesystem för den individuellt motiveradefortbildningen.I propositionen lägger regeringen fram förslag om syfte medoch ansvar för fortbildningen.All fortbildning skall enligt propositionen syfta till attöka måluppfyllelsen och att utveckla verksamheten i skolan.Fortbildningens uppgift är att i detta syfte öka personalenskunskaper, färdigheter och insikter. Att lärarna har goda ochaktuella kunskaper är grundläggande för deras möjligheter attgöra fullödiga insatser, understryks i propositionen.Fortbildningen behövs också för att komplettera skolpersonalenskompetens i anslutning till centralt beslutade reformer ellerandra förändringar som tillkommit på lokalt initiativ. När detgäller ansvaret för fortbildningen innebär bl.a. detfullständiga kommunala huvudmannaskapet att kommunerna skallsvara för fortbildningen av personalen i skolan. Kommunernasoch landstingskommunernas skyldighet att se till att lämpligfortbildning anordnas föreslås bli lagfäst (jfr 2 kap. 7 § iregeringens förslag till ändring i skollagen). Som ett led iskapandet och vidmakthållandet av en likvärdig skola för allahar staten ett ansvar för att det finns tillgång tillfortbildning av god kvalitet i alla delar av landet.I motion 1990/91:Ub5 (m) tas fortbildningsfrågorna upp medutgångspunkt i motionärernas syn på skolans huvuduppgift,nämligen att ge alla elever goda kunskaper och färdigheter.Lärarna bör ha aktuella kunskaper i de ämnen som de skallundervisa i. Mot denna bakgrund bör den ämnesmässigafortbildningen prioriteras (yrkande 21). Motionärerna anser attalla lärare bör erhålla ett erbjudande om att genomgå enämnesinriktad fortbildning om 20 poäng minst (yrkande 22). Enligt motion 1990/91:Ub37 (mp) yrkande 7 delvisär en termins studier/yrkespraktik minst ettrimligt mål för skolpersonalens fortbildning.Utskottet vill hänvisa till vad som anförs i propositionen(s. 96) om planering och inriktning av fortbildningen.Det är således många skilda behov och intressen somfortbildningen skall möta och tillgodose. Det är därförnödvändigt att planera fortbildningsinsatserna så att de blirett led i en medveten förändring och förbättring av kompetenseni skolan. De prioriteringar som alltid måste göras lokaltmellan skilda fortbildningsbehov måste därför utgå från enanalys av behoven och vara en del i en genomtänkt strategi förutvecklingen av skolverksamheten. De resultat som utvärderingenav skolverksamheten visar är därvid ett viktigt underlag förbeslut om fortbildningsinsatser.Utskottet anser att fortbildningen för skolans personal utgören viktig del i en mål- och resultatorienterad styrning avskolan med utgångspunkt i lokala behov. Mot denna bakgrund ärdet enligt utskottets uppfattning inte motiverat att centraltgöra prioriteringar av fortbildningens inriktning för vissskolpersonal och precisera fortbildningens omfattning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub5 yrkandena 21 och22 samt 1990/91:Ub37 yrkande 7 (delvis) godkänner vad somförordats i proposition 1990/91:18 om syfte med och ansvar förfortbildningen. Till detta vill utskottet lägga följande. Somframgår av propositionen (s. 98) avser regeringen att ibudgetpropositionen 1991 återkomma till frågan om ett särskiltstipendiesystem för individuellt motiverad fortbildning.I ett antal motioner behandlas vissa frågor omfortbildningens organisation.Enligt motion 1990/91:Ub5 (m) yrkande 23 bör det nyaskolverket inte ha som uppgift att organisera fortbildning ochinte heller fördela medel för fortbildning av något slag. Detstatliga bidraget till fortbildning föreslås gå direkt tillkommunerna. Statens insatser för lärares fortbildning börhuvudsakligen avse ämnesinriktad fortbildning som bör anordnasav den statliga högskolan. Den utredning som skall lägga framförslag om en ny organisation för den statligaskoladministrationen bör i sina förslag beakta behovet avsamordningsinsatser för fortbildningen av lärare (yrkande 24).Enligt motion 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 9 bör den statligaskoladministrationen ha ansvaret för de statliga insatsernainom fortbildningsområdet. Den av regeringen tillsattautredaren av en ny organisation för den statligaskoladministrationen bör närmare belysa denna fråga. I motion1990/91:Ub37 (mp) yrkande 7 delvis föreslås att universitetenskall ha huvudansvaret för fortbildningen. Slutligen framförs imotion 1990/91:Ub16 (c) förslag om att kommunerna skall varaenda mottagare av statens ekonomiska stöd till fortbildning ochatt universitet och högskolor inte bör vara både samordnare ochanordnare av utbildningar inom fortbildningsområdet.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.I propositionen (s. 97) slås fast att högskolan även ifortsättningen bör vara en viktig anordnare av utbildning förskolväsendet. Det gäller främst sådan ämnesutbildning sominnebär breddning eller fördjupning i förhållande till lärarnasgrundutbildning eller kurser som innebär aktualisering avämnes- eller lärarkunskaper. konstaterar regeringenatt inom vissa områden finns den kompetens som skolan behöverhos andra utbildningsanordnare. Det gäller t.ex. fortbildningsom riktar sig till olika kategorier av yrkeslärare. Enligtregeringen bör staten se till att det finns tillgång tillfortbildning i alla delar av landet. Detta ansvar innebär attstaten även i fortsättningen ställer resurser till förfogandeför samordning, rådgivning och service i fortbildningsfrågoroch på så sätt underlättar kommunernas ochlandstingskommunernas ansträngningar att få en fortbildningmed kvalitet och relevans. Som tidigare redovisats kommer deuppgifter som åvilar fortbildningsnämnderna att utförasav det nya . Utskottet ställer sig bakom desynpunkter som framförs i propositionen när det gäller såväldet nya som högskolans medverkan i skolpersonalensfortbildning.I regeringens direktiv till ny organisation för den statligaskoladministrationen (Dir. 1990:60) anförs bl.a. följande.I propositionen föreslås att det nya ifortsättningen också skall svara för de uppgifter inomfortbildningsområdet som skall tillkomma staten. Den särskildeutredaren bör mot bakgrund av vad som anförs i propositionenkomma med förslag om hur fortbildningsfrågorna skall inordnas idet nya skolverket.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub5 yrkandena 23 och 24,1990/91:Ub16, 1990/91:Ub35 yrkande 9 och 1990/91:Ub37 yrkande7 delvis. Som framgår av propositionen (s. 98) avser regeringenåterkomma till frågor som rör resurser för fortbildning ochvillkor för högskolans medverkan i denna i samband med 1991 årsbudgetproposition.I motion 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 19 konstateras att Sverigevarje år får del av vissa medel från utlandet förlärarfortbildning. Om fortbildningsnämnderna läggs nerbefarar motionärerna att dessa medel kommer att förloras förSveriges del. Regeringen bör få i uppdrag att bevaka dennafråga.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.I 4 § förordningen (1988:849) om fortbildningsnämnder angesbl.a. att fortbildningsnämnden i skall ansvara förspråkassistentverksamheten och viss fortbildning inom områdetmoderna språk när det gäller utbildning i utlandet. Enligt vadutskottet erfarit har fortbildningsavdelningen viduniversitetet i bl.a. en omfattande kontaktverksamhetmed utländska universitetsinstitutioner när det gällerplanering och genomförande av fortbildning som harinternationell karaktär. De länder som samarbetar medtillskjuter ca 5 milj.kr. för denna verksamhet.Fortbildningsavdelningen är vidare svenskt samordningsorgan förEuroparådets fortbildningsprogram s Teacher BursariesScheme".Utskottet anser det väsentligt att det även finnsett organ som kan ha ett brett kontaktnät med utländskainstitutioner i syfte att på bästa sätt organisera denutlandsförlagda fortbildningen och ansvara för attinternationella medel för den svenska lärarfortbildningen tastill vara. Utskottet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur ansvarsfrågan m.m. när detgäller dispositionen av internationella medel förlärarfortbildningen lämpligen bör lösas. Detta bör riksdagenmed anledning av motion 1990/91:Ub35 yrkande 19 som sin meningge regeringen till känna.9. Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljön iskolornaRiksdagen beslöt med anledning av propositionen om kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. (prop. 1989/90:41, UbU9, rskr.58) att ett stimulansbidrag om motsvarande 300 milj.kr. per årunder en tioårsperiod skulle ställas till kommunernasförfogande för förbättringar av skolornas fysiska miljö. Dettabidrag föreslås i propositionen fördelas av länsstyrelsernatill kommunerna. Bidraget bör enligt propositionen åtminstonetill att börja med fördelas länsvis i förhållande till antaletelever i resp. län. Enligt föredragande statsrådet bör bidragetutgå till investeringskostnader för dels arbetsplatser förskolans personal, dels sådana förbättringar i inomhusmiljön somhar till syfte att förebygga allergi. Bidrag bör enligtpropositionen endast lämnas till sådana investeringar därkommunerna själva bidrar med minst lika mycket som staten.I tre motionsyrkanden framförs förslag till ändringar i de avregeringen förordade grunderna för stimulansbidraget. I motion1990/91:Ub21 (s) hävdas att det är skolmiljön istorstadsområdena som har de mest omfattande bristerna, varförmotionärerna föreslår att hela eller större delen av bidragetde första åren skall utgå till , ochMalmö. I motion 1990/91:Ub25 (s) föreslås att det statligabidraget skall kunna lämnas utan krav på en lika stor kommunalsatsning. Enligt motion 1990/91:Ub24 (s) bör elevernasinflytande på vilka miljöförbättrande åtgärder som skallprioriteras -- liksom de lokala personalorganisationernas --också garanteras. Formerna för detta elevsamråd bör dock enligtmotionärerna avgöras inom resp. kommun.Utskottet vill med anledning av förslagen i propositionen ochmotionerna inledningsvis slå fast att det är kommunernas ansvaratt hålla goda skollokaler för såväl elever som lärare. Dettidsbegränsade bidrag som föregående riksmötebeslutade om bör ses som en stimulans från staten för att förmåkommunerna till snabba förbättringar av den fysiska skolmiljön.Enligt utskottets mening är det därför rimligt att berördkommun bidrar med halva kostnaden.Statens ansvar för en likvärdig skola i landets alla delargör det motiverat att bidraget fördelas dit där de störstabristerna i den fysiska skolmiljön finns. Utskottet anserdärför att fördelningen av bidraget bör göras med ett bättrehänsynstagande till behoven av upprustning än vad somföreslagits i propositionen. Enligt utskottets mening bördärför regeringen återkomma budgetproposition medett förslag till fördelning av resurserna med denna inriktning.I utskottets betänkande 1989/90:UbU9 angavs att det statligastimulansbidraget skulle användas för en upprustning av denfysiska miljön i skolorna, varmed avsågs lokaler, utrustningoch övrig arbetsmiljö. Utskottet anser att bidrag skall lämnasi första hand till upprustning av undervisningslokaler ochutrustning dels för att förbättra skolans förutsättningar attvariera såväl innehåll i undervisningen som arbetssätt ocharbetsformer, dels till investeringar i inomhusmiljön som hartill syfte att förebygga allergi. I andra hand skall bidragutgå till åtgärder för att förbättra övrig arbetsmiljö.När det gäller elevernas inflytande på vilkaförbättringsåtgärder som bör vidtas inom en skola villutskottet hänvisa till de ändringar i arbetsmiljölagen avseendeelevmedverkan som beslöt om under föregående (prop. 1989/90:61, bet. UbU28, rskr. 240).Vad utskottet anfört om fördelningen och användningen avstimulansbidrag till förbättringar av den fysiska miljön iskolorna bör med anledning av propositionen ochmotion 1990/91:Ub21 samt med avslag på motionerna 1990/91:Ub24och 1990/91:Ub25 som sin mening ge regeringen till känna.10. Övriga frågorUtskottet tillstyrker regeringens förslag till principerför styrning och ansvarsfördelning inom skolan i den mån deinte omfattas av utskottets förslag i det föregående.Enligt motion 1990/91:Ub39 (s) yrkande 3 bör skollagenutformas så att den vuxenstuderandes rätt att väljautbildning och utbildningsort säkerställs. Det ligger enligtmotionären en motsättning i att vuxna själva skall väljautbildningsort, medan hemkommunen skall avgöra om den villbetala.Utskottet förutsätter att regeringen, i samband med detaviserade förslaget om lagreglering av kommunens skyldighet atterbjuda utbildning för vuxna, kommer att ge tydligtuttryck för vad som skall gälla på den punkt som motionärenaktualiserat. Något särskilt uttalande av är därförinte påkallat, varför utskottet föreslår att avslårmotion 1990/91:Ub39 yrkande 3.Frågor om arrangörer av vuxenutbildning tas upp i motion1990/91:Ub5 (m) yrkande 15. Andra arrangörer än kommunenskall enligt motionärerna ha likvärdiga möjligheter att svaraför den vuxenutbildning som kan förekomma i kommunen.Utskottet vill med anledning av yrkandet anföra följande.Regeringen har aviserat en proposition omvuxenutbildningen, inkluderande såväl statlig och kommunalvuxenutbildning som folkhögskola och studieförbund m.m.Utskottet anser att ett principiellt ställningstagande av detslag som motionärerna önskar bör diskuteras i det sammanhanget.Motion 1990/91:Ub5 yrkande 15 avstyrks därför.I motion 1990/91:Ub39 (s) yrkande 4 föreslås att frågan omelevavgifter i vuxenutbildningen skall utredas. För attsäkra prioriteringen av de mest behövande inomvuxenutbildningen vill motionären begränsa användningen avelevavgifter -- om sådana blir tillåtna -- till vissa slag avkurser.Utskottet räknar med att frågan om avgiftsbeläggning av olikaslag av vuxenutbildning kommer att prövas i samband med nämnda aviserade propositionen , varförriksdagen inte nu bör ta ställning till denna fråga. Motion1990/91:Ub39 yrkande 4 avstyrks.Enligt motion 1990/91:Ub6 (c) bör utvecklingsarbetet inomutbildningsradion och statens skola för vuxna i Härnösandlänkas samman (yrkande 4). Enligt yrkande 5 i samma motion fårinte det arbete som pågår vid statens skola för vuxna iHärnösand med utveckling av distansundervisning äventyras. Ävenmotion 1990/91:Ub37 (mp) yrkande 6 avser statens skolor förvuxna, som enligt motionärerna måste garanteras en fortsattutveckling för att förbättra distansundervisningen.Utskottet anser inte att ett samarbete mellanutbildningsradion och statens skola för vuxna i Härnösandkräver något beslut av . I sitt betänkande1990/91:UbU2 har utskottet tagit ställning till en motion medlikartat innehåll som motion 1990/91:Ub6 yrkande 4. Frågorrörande statens skolor för vuxna, vilka inte berörs i den nuaktuella propositionen 1990/91:18, bör enligt utskottets meningbehandlas i anslutning till den aviserade propositionen våren1991 om vuxenutbildning. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motionerna 1990/91:Ub6 yrkandena 4 och 5 samt1990/91:Ub37 yrkande 6 delvis.Enligt motion 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 16 harlärarutbildningarna, liksom andra yrkesinriktade utbildningar,behov av forskningsanknytning för att höja kvaliteten.Riksdagen beslutade under föregående att medel tillskolforskning skulle ställas till skolöverstyrelsensförfogande (prop. 1989/90:90, bet. UbU25, rskr. 328).Motionärerna föreslår att dessa medel fortsättningsvis skallställas till resp. högskoleenhets förfogande.Utskottet vill för sin del hänvisa till vad utskottet anfördei betänkandet 1989/90:UbU25 (s. 158) beträffande medlen tillforskning inom skolväsendet. Utskottet finner ingen anledningatt nu ändra ståndpunkt i denna fråga varför motion1990/91:Ub35 yrkande 16 avstyrks.I motion 1990/91:Ub4 (c) föreslås att det skall övervägas ominte ansvaret för studie- och yrkesorienteringen (syo) börfrigöras från den kommunala skolorganisationen. Motionärernaanser att det är angeläget att ungdomar får en allsidiginformation när de skall välja utbildningsväg i gymnasieskolan,utan sidoblickar på kommunalekonomiska konsekvenser.Utskottet vill erinra om att det vid tidigareriksdagsbehandlingar har rått stor enighet om målen för skolansstudie- och yrkesorientering (prop. 1971:34, bet. UbU21,rskr. 214, prop. 1981/82:15, bet. UbU6, rskr. 115, prop.1983/84:86, bet. UbU13, rskr. Studie- ochyrkesorienteringen skall bidra till att ge eleven självkännedomför att underlätta för honom eller henne att välja fritt.Eleverna skall få en sådan information att de får enrealistisk inställning till det framtida utträdet iarbetslivet. Kravet på saklighet och allsidighet ingår i varjelärares och syo-funktionärs tjänsteansvar. Enligt läroplanenför (Lgr 80) skall undervisningen i alla ämnen påett naturligt sätt ta upp studie- och yrkesorienteringsfrågor,så att frågor kring elevernas framtida sysselsättning kananknytas till undervisningsinnehållet och elevernas enskildaproblem kan tas upp med lärare och kamrater.Med hänvisning till vad utskottet anfört om skolans studie-och yrkesorientering föreslår utskottet att avslårmotion 1990/91:Ub4 yrkande 4.Enligt motion 1990/91:Ub5 (m) yrkande 28 är det en viktiguppgift för skolan att vidta åtgärder för att behålla duktigalärare i yrket. Motionärerna menar att detta bör vara möjligtgenom att särskilda karriärtjänster som läraretillskapas. I motion 1989/90:Ub318 (vpk) yrkande 4 föreslåsbefordringstjänster i skolväsendet för erfarna lärare. Dessalärares uppgifter bör bl.a. bestå av introduktion av nya lärareoch handledning av tillfälliga vikarier utan behörighetsgivandeutbildning.Utskottet anser att motionärernas syfte är gott. Utskottetutgår från att åtgärder av ifrågavarande slag prövas avskolhuvudmännen. Med det anförda bör avslå motionerna1989/90:Ub318 yrkande 4 och 1990/91:Ub5 yrkande 28. Utskottet hemställerLagförslag, m.m.1. beträffande en likvärdig utbildningatt med avslag på motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 1,1990/91:Ub14 yrkande 6 och 1990/91:Ub19 antar det i proposition1990/91:18 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt avser 1 kap. 2 § första stycket,res. 1 (m)2. beträffande kunskaper och färdigheteratt med avslag på motion 1990/91:Ub5 yrkande 2antar det i proposition 1990/91:18 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 1 kap. 2 § andra stycket,res. 2 (m)3. beträffande lag om självstyrande skolor, m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ub14 yrkandena 3 och4, 1990/91:Ub35 yrkande 2 samt 1990/91:Ub37 yrkande 9,res. 3 (fp, mp)res. 4 (v)4. beträffande elevers och föräldrars möjlighet att väljaskola inom det kommunala skolväsendetatt med anledning av proposition 1990/91:18 och medavslag på motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 5 delvis samt1990/91:Ub35 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. beträffande fristående skoloratt med avslag på motion 1990/91:Ub5 yrkande 6antar det i proposition 1990/91:18 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 1 kap. 3 §,res. 5 (m, fp, mp)6. beträffande rektoreratt med avslag på motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 27och 1990/91:Ub23 antar det i proposition 1990/91:18 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avser 2 kap. 2§,res. 6 (m)7. beträffande anställningar som lärare, m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Ub5 yrkande26, 1990/91:Ub9, 1990/91:Ub13 delvis och 1990/91:Ub35 yrkande 8dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, dels antar det i proposition 1990/91:18 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avser 2 kap. 3och 4 §§,8. beträffande besvärsrättatt avslår motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 25 och1990/91:Ub35 yrkande 7,res.