bet · GE01SfU9 · 1990-12-10 00:00:00 — Vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m. Motioner väckta med anledning av propositionen I betänkandet behandlas proposition 1990/91:59 om vissaändringar i sjukförsäkringen m.m. och åtta motioner som väcktsmed anledning av propositionen. Utskottet anser att regeringensförslag om sänkt kompensationsnivå inom sjuk- ochföräldraförsäkringarna bör genomföras med vissa ändringar vadavser kompensationen till långtidssjuka och föräldrar somvårdar sjukt barn. Utskottet föreslår även några ändringar föratt förenkla administrationen av de nya reglerna.Utskottets förslag innebär att kompensationsnivån inomsjukpenningförsäkringen fr.o.m. kommer att förvarje sjukperiod vara för tid därefter t.o.m. den fr.o.m. den 91:a dagen 90 %.Den som lider av sådan sjukdom som kan antas medföra ettstörre antal sjukperioder skall kunna få kompensationmed redan från . Detta skall enligtutskottet tillämpas restriktivt.När sjukpenning utges med 65 resp. skall denna minskas,om den försäkrade får lön eller AGS-ersättning somöverstiger dessa nivåer . När sjukpenning utgår med90% minskas sjukpenningen med sådana ersättningar.Kompensationsnivån för tillfällig föräldrapenning skall frånsamma tidpunkt vara per barn och år fr.o.m. den 90 %.Utskottet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om införande av en arbetsgivarperiodom fr.o.m. . Ett berättigat kravbeträffande en sådan period är att kompensationsnivåerna blirrättvisa och lika mellan olika grupper på arbetsmarknaden.Till betänkandet har fogats nio reservationer och ettsärskilt yttrande. I proposition 1990/91:59 om vissa ändringar isjukförsäkringen m.m. har regeringen ()föreslagit att anta de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring,3. lag om ändring i lagen (1990:327) om skatteavdrag frånsjukpenning m.m.Lagförslag 3 återfinns i bilaga 2 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen 1990/91:Sf12 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom värdet av en helhetssyn på arbetsmiljö, arbetsskador,arbetsgivarperiod och försäkringskassornas engagemang irehabiliteringsarbetet.1990/91:Sf13 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1990/91:59om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt arbetsgivaravgiften bör differentieras i förhållande tillregistrerad sjukfrånvaro/arbetsskada, ohälsa och dåligarbetsmiljö.1990/91:Sf14 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om slopad förhandsregistrering avsjukpenninggrundande inkomst.1990/91:Sf15 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om arbetsgivares anmälningsskyldighet.1990/91:Sf16 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär skyndsamt förslag oms.k. arbetsgivarperiod med de i motionen angivnakompensationsreglerna, varvid även skall övervägas en ellerflera karensdagar,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ersättningen i sjukpenningförsäkringen efter 89 sjukdagarskall vara ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett högriskskydd isjukpenningförsäkringen,4. att beslutar att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen skall vara den 1mars 1991,5. att beslutar att garantinivån iföräldraförsäkringen skall höjas till 1/365 av basbeloppet,vilket 1991 skulle motsvara . att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar avarbetsskadeförsäkringen.1990/91:Sf17 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1990/91:59 omvissa ändringar i sjukförsäkringen m.m.,2. att hos regeringen begär förslag om införandeav lagfäst sjuklön och om kompensationsgrader för sjukpenning ienlighet med vad i motionen anförts,3. att om yrkande 1 ej vinner bifallmed avslag på proposition 1990/91:59 i denna del beslutar attkompensationsgraden för tillfällig föräldrapenning skall varaoförändrad i enlighet med vad i motionen anförts.1990/91:Sf18 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen med avslag på proposition 1990/91:59 hos regeringenbegär ett förslag om sjuklön och förändringar i den allmännaförsäkringen i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.1990/91:Sf19 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag vad gäller dengenerella sänkningen av ersättningsnivån med 10 procentenheteri alla inkomstskikt efter den tredje karensdagen,2. att i stället beslutar att ersättning skallutgå enligt en inkomstberoende skala på sätt som anges imotionen,3. att beslutar att sjukersättning vidlångtidssjukskrivning utöver skall utgå på sätt somanges i motionen,4. att hos regeringen begär förslag tillutformning av regler för personer med frekvent sjukfrånvaro påsätt som anges i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till undantagfrån sänkningen av den tillfälliga föräldrapenningen förlågavlönade och vissa ensamstående på sätt som anges imotionen. Besparingar inom sjukpenningförsäkringenSjukpenning inom den allmänna försäkringenDen som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, AFL, och bosatt i skall vara inskriven hosallmän försäkringskassa fr.o.m. den månad då hon eller hanfyller . Inskrivningen medför rätt till sjukpenning om denförsäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI) uppgår tillminst . SGI motsvarar den inkomst i pengar ochnaturaförmåner som den försäkrade kan antas för år räknat kommaatt tills vidare erhålla av eget arbete, antingen på grund avanställning eller genom annat förvärvsarbete. Fr.o.m den 1januari 1991 blir även andra skattepliktiga förmåner ännaturaförmåner förmånsgrundande (prop. 1989/90:110, SkU30,rskr. Vid beräkningen av SGI bortses från inkomstdelarsom överstiger 7,5 basbelopp.Sjukpenning utgår vid sjukdom som sätter ned arbetsförmåganmed minst en fjärdedel. Om den försäkrade är föremål förrehabiliteringsåtgärd, skall arbetsförmågan anses nedsatt i denmån åtgärden hindrar henne eller honom att utföraförvärvsarbete. Saknar den försäkrade arbetsförmåga utges helsjukpenning. I annat fall utges antingen tre fjärdedels, halveller en fjärdedels sjukpenning beroende på graden avnedsättning av arbetsförmågan.Hel sjukpenning utgör för dag av den fastställdasjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365(kalenderdagberäknad sjukpenning). Särskilda regler gäller dockfr.o.m. för beräkning av sjukpenning underde första av ett sjukdomsfall för försäkrade som haren SGI som helt eller delvis grundar sig på anställning(tim/dagberäknad sjukpenning). Ersättningen har i dessa fallanpassats till den ordinarie arbetstiden eller motsvarandenormala arbetstid då den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om hon eller han inte blivit sjuk. Ersättningenutges enbart för de dagar då den försäkrade avstår frånförvärvsarbete och fastställs med SGIn som utgångspunkt.Ersättningen beräknas som kvoten av av denförsäkrades SGI och årsarbetstid, dvs. den ordinarie tid somden försäkrade beräknas utföra förvärvsarbete mätt i timmar perår.Sjukförsäkringen finansieras till med statsbidrag ochtill med socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Avgiften till sjukförsäkringen utgör 10,avavgiftsunderlaget för arbetsgivare och 9,avavgiftsunderlaget för egenföretagare. De senare kan välja enkarenstid om 3 eller för sjukpenning som grundar sigpå inkomster av annat förvärvsarbete än anställning.Sjukförsäkringsavgiften utgår då med lägre procentsatser, förnärvarande 7,3 resp. 5,, på inkomster upp till och med 7,5basbelopp.Avtalsbaserad ersättning vid sjukdomDen allmänna sjukförsäkringen kompletteras på arbetsmarknadenav avtalsreglerad sjuklön för den helt övervägande delen avarbetstagarna och av avtalsgruppsjukförsäkringar (AGS). Ipropositionen lämnas en närmare redogörelse för sjuklön och AGSvid olika anställningar. I korta drag innebär avtalsregleringenatt statligt anställda och försäkringskasseanställdaerhåller sjuklön från arbetsgivaren, som uppbär den sjukpenningsom annars skulle ha utbetalats till den anställde (s.k.arbetsgivarinträde). Övriga anställda i offentlig tjänst uppbärsjälva sin sjukpenning och får sjuklön av arbetsgivaren med10% av lönebortfallet under av en sjukperiod.Tjänstemän och arbetare i privat tjänst är också berättigadetill sjuklön av inkomstbortfallet, tjänstemän underinsjuknandemånaden och därefter och arbetare underde första av ett sjukdomsfall.Kommunal- och landstingsanställda och arbetare i privattjänst får kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom somvarat genom AGS-ersättningar. Beloppet varierarmellan 6 och . per dag fram tilldess sjukperioden varat . per dag för alla. Ersättningarna som i dagär skattefria utgör skattepliktig inkomst avtjänst (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr.356).PropositionenI propositionen föreslås att kompensationsgraden inomsjukförsäkringen som en grundregel sänks till för de treförsta dagarna med sjukpenning i varje sjukperiod och till80% för tid därefter. Arbetsgivaren förutsätts därvid gekompensation med ytterligare 10%.För att skydda vissa kategorier försäkrade och uppnå en sålångt möjligt enhetlig kompensationsgrad mellan olikaförsäkrade har förslagets grundregler kompletterats medundantagsregler som medger högre kompensation i vissasituationer och avräkningsregler för ersättningar som utges avarbetsgivare.Den närmare innebörden av förslaget är följande.Under de tre första dagarna som sjukpenning skall utgesskall hel sjukpenning för dag utgöra av den försäkradesSGI, vid kalenderdagberäkning delad med 365 och vidtim/dagberäkning med motsvarande arbetstidsfaktor. Omarbetsgivaren utger lön eller andra skattepliktigaförmåner skall sjukpenningen minskas i den mån förmånerna,beräknade för hel dag, ger ett tillägg till sjukpenningen medmer än av den försäkrades SGI omräknad till dagbeloppenligt den beräkningsmetod som skall tillämpas. Omanställningsförmånerna från arbetsgivaren för dag överstigerden högsta SGI som kan beräknas (7,5 basbelopp), omräknad tilldagbelopp, skall förmåner som utges under sjukdom och som avserdenna del av inkomsten beaktas för minskning i den mån delenöverstiger . Minskning av sjukpenningen sker därefter meddet belopp som överstiger av den försäkrades SGI,omräknad till dagbeloppet. Avräkning skall i första hand skemot sjukpenning som avser som de förmåner somföranlett minskningen, men får även göras mot sjukpenning somavser annan tid.I de fall den försäkrade lider av sjukdom som kan antagasmedföra ett större antal sjukperioder med rätt till sjukpenningunder en tolvmånadersperiod skall dock efterskriftlig ansökan från den försäkrade kunna besluta attkompensationsgraden skall vara även för de första tresjukpenningdagarna.Om sjukpenning skall utges efter de höjs ersättningsbeloppet till av denförsäkrades SGI omräknad till dagbelopp. Även i detta fallminskas sjukpenningen på grund av förmåner som utgår frånarbetsgivare och som överstiger av SGI omräknad tilldagbelopp. För överskjutande förmåner över 7,5 basbelopp skalldock endast den del som överstiger beaktas för minskning.För tid efter den i sjukperioden skall denförsäkrade kunna ansöka om att sjukpenning skall utgå med 90 %av den försäkrades SGI delad med 365. Som förutsättning för attdenna högre sjukpenning skall kunna utges skall gälla, dels attden försäkrade är föremål för rehabilitering eller bedöms intekunna påbörja sådan åtgärd på grund av att sjukdomstillståndethindrar det eller att sådan lämplig åtgärd inte står till buds,dels att han visar att han inte som sjukpenningenavser erhåller lön eller andra skattepliktiga förmåner avarbetsgivare eller en AGS-ersättning.I de fall en arbetsgivare på grund av s.k. arbetsgivarinträdeär berättigad att uppbära den försäkrades sjukpenning skalldenna kunna minskas enligt regler motsvarande dem som föreslåsgälla beträffande överskjutande förmåner när den försäkradesjälv uppbär sjukpenningen.De föreslagna ändringarna av kompensationsnivån m.m. vidsjukdom skall gälla även för vissa andra förmåner som utges medbelopp motsvarande sjukpenningen. Detta gällerhavandeskapspenning, smittbärarersättning, sjukpenning vidarbetsskada under den s.k. samordningstiden och ersättning vidnärståendevård. Även den tillfälliga föräldrapenningen berörsav förslaget, dock med en annorlunda utformning. Däremot skallföräldrapenning med anledning av ett barns födelse utgå medoförändrad kompensationsnivå även fortsättningsvis. Utskottetbehandlar nedan under ett särskilt avsnitt besparingar m.m.inom föräldraförsäkringen.Förändringarna avses träda i kraft den 1 mars 1991.Regeringen beräknar att besparingarna inom sjukpenning- ochföräldraförsäkringarna kommer att uppgå till sammanlagt 5,9miljarder kronor för år räknat med utgångspunkt i förhållandenaår . Härav belöper 350 milj. kr. på föräldraförsäkringen.MotionernaI motionerna Sf18 av m.fl. och Sf17 av KarinIsraelsson m.fl. yrkas att skall avslå propositionenoch begära förslag från regeringen om förändringar isjukförsäkringen som innebär dels att en lagfäst sjuklön frånarbetsgivaren införs av ettsjukdomsfall, dels ändringar i kompensationsnivån vid sjukdom.Ett skyndsamt förslag från regeringen om sjuklöneperiod ochändrade kompensationsnivåer inom sjukpenning- ochföräldraförsäkringarna begärs också i motion Sf16 av CarlBildt m.fl. Även m.fl. yrkar i motion Sf13 attriksdagen skall avslå propositionen, medan m.fl.i motion Sf19 begär ändringar i kompensationsnivån som anknytertill inkomstförhållandena för den försäkrade.Motionerna innebär i dessa delar följande beträffandesjukförsäkringen.I motion Sf16 av m.fl. framhålls att det ärnödvändigt med åtgärder för att minska belastningen på framförallt sjukförsäkringen. Motionärerna pekar på att sambandetmellan arbetsmiljön i vid bemärkelse och sjukfrånvaron måstetydliggöras för att på ett konkret och reellt sätt kunnaåtgärdas, vilket bäst sker genom införande av enarbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen. Motionärerna anser atten sådan period skulle utgöra ett verkligt incitament förarbetsgivaren att förbättra arbetsmiljön och på så sätt få nedsjukfrånvaron på både kort och lång sikt. Arbetsgivaren skulledå se ett samband mellan utgifter och utfall. Enarbetsgivarperiod skulle också minska arbetsbelastningen vidförsäkringskassorna och frigöra resurser förrehabiliteringsarbetet. Egenföretagare och företag med fåanställda skulle ha möjlighet att teckna tilläggsförsäkring host.ex. för att intedrabbas vid hög sjukfrånvaro. Motionärerna anser attregeringens förslag till sänkta ersättningsnivåer bör gällainom arbetsgivarperioden och för tiden därefter under de första89 dagarna av ett sjukfall. För att undvika byråkrati böremellertid antalet dagar ersättningsnivå begränsastill 15 i stället för den av regeringen föreslagna högrenivån för personer med ofta återkommande sjukdomsperioder. Iett sjuklönesystem bör också övervägas om de medlägst kompensationsnivå kan ersättas av en eller flerakarensdagar. Vid sjukfall som överstiger börersättningsnivån vara 90%.I motion Sf18 av m.fl. framhållermotionärerna att den överenskommelse om en arbetsgivarperiodmed lagfäst sjuklön som träffades våren 1990mellan regeringen och bör fullföljas. De anser attde föreslagna reglerna i propositionen blir utomordentligtsvåra att tillämpa och kommer att kräva väsentligt ökadeadministrativa resurser inom försäkringskassorna eller ennedprioritering av andra uppgifter, t.ex. rehabilitering.Motionärerna erinrar bl.a. om att ett sjuklönesystem skulle hasparat ca 2300 tjänster på försäkringskassorna som kunnatfrigöras för rehabilitering och det angelägna arbetet med attsänka ohälsotalet. En sjuklöneperiod skulle också gearbetsgivarna starka motiv för att genast ta itu medsjukfrånvaron genom olika initiativ tillarbetsmiljöförbättringar och bättre arbetsorganisation och ipraktiken innebära att arbetsgivarna i högre grad än förnärvarande fick bära sina kostnader. Motionärerna prioriteraren reform med lagfäst sjuklön före en sänkningav ersättningsnivån, men menar att de båda åtgärderna kan ochskall kombineras, varför de begär ett nytt skyndsamt förslagfrån regeringen som kan träda i kraft den l . Vadavser ersättningsnivån angermotionärerna att de kan tänka sig samma nivå, totalt och därefter, som regeringenföreslagit. Därefter bör ersättningsnivån på sjukpenningen vara80% och tillägget från arbetsgivaren . Motionärerna villemellertid inte utesluta en lösning med exempelvis en karensdageller en ersättningsnivå på med ettsärskilt skydd för hälsosvaga grupper. Motionärerna menar attdet är ett viktigt mål att alla försäkrade påverkas avregeländringarna på lika villkor och ambitionen måste vara attde nya avtal som träffas i samband med införande av en lagfästsjuklön uppfyller detta mål. Det bör därför framgå avriksdagsbeslutet att statsmakterna förväntar sig att nya avtalfår en sådan utformning. Arbetsgivaravgifterna bör sänkas såatt det motsvarar den ökade kostnad arbetsgivarna får ta på sigom de betalar den lägre ersättningsnivån. Möjligheten att ta uten extra arbetsgivaravgift från arbetsgivare som träffarkollektivavtal som medger högre ersättningsnivåer bör enligtmotionärerna prövas ytterligare i samband med att det nyaförslaget utarbetas.Även i motion Sf17 av m.fl. framhållsatt förslaget är administrativt komplicerat och kommer att tastora personella resurser i anspråk, vilket gör att detrehabiliteringsarbete som försäkringskassornas personalpåbörjat ute på företagen kommer att avstanna. Motionärernaanser att man med en sjuklönereform uppnår stora fördelar iarbetet med rehabilitering, och reformen skulle frigöra ca2000 tjänster hos försäkringskassorna för detta arbete. Denskulle också medföra betydande besparingar inomsocialförsäkringssektorn. Även med den sjuklöneperiod om 14dagar som motionärerna begär förslag om måste man, anför de, haett visst mått av självrisk. De förordar därför attersättningsnivån för sjukpenning sänks till högst för deförsta och till därefter. Personer med sjukdom ellerhandikapp som förorsakar ofta förekommande sjukdomsperiodermåste inom det förordade systemet tillförsäkras ett särskiltskydd så att arbetsgivaren inte åsamkas orimliga kostnader.Småföretagare bör också ha en möjlighet att hosförsäkringskassan försäkra sig för kostnader över en viss nivåsom följer av skyldigheten att betala sjuklön.Motionärerna i motion Sf13 av m.fl. anförinledningsvis att de inte delar uppfattningen att denekonomiska situationen gör det nödvändigt att skära isocialförsäkringssystemet. Det effektivaste sättet att angripaden ökande ohälsan är enligt motionärerna direkta åtgärder motdålig arbetsmiljö, och arbetsmiljökommissionens förslag omdifferentierade arbetsgivaravgifter borde därför i ställetprövas. Motionärerna anser också att regeringens förslag intekommer att drabba alla grupper lika utan slår hårdare mot demsom arbetar inom vård och omsorg och inom livsmedelsbranschen,där det är olämpligt att arbeta och vara förkyld. Förslaget omskydd för vissa svagare grupper, som i och för sig ärnödvändigt, är enligt motionärerna ett första steg till ensystemförändring från en generell försäkring till en mermarknadsanpassad, där samhället bara svarar försvagare gruppers skydd och i övrigt hänvisar till privatalösningar.Motionärerna i motion Sf19 av m.fl. anseratt kostnaderna inom sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna måstebegränsas men att regeringens förslag missgynnarlåglönegrupper. Motionärerna tillstyrker förslaget såvitt detavser , dock att situationenför personer med särskilt frekvent sjukfrånvaro skall lösasenligt ett i motionen framlagt alternativ. Motionärerna begärvidare att skall ersättningsnivånvara olika beroende på inkomstens storlek. Förinkomster/inkomstdelar under 4 basbelopp skall ersättningsnivånvara och för inkomstdelar över 4 basbelopp . Efter90 dagar skall ersättningsnivån för alla uppgå till minst90%.Utskottets bedömningSåsom framgår av motionsredovisningen finns inom de flesta avriksdagens partier en bred enighet om attkompensationsnivåerna inom sjukförsäkringen kan minskas.Den nuvarande sjukpenningen med en kompensationsnivå på 90%kompletteras i de flesta fall med sjuklön eller ersättningarfrån avtalsförsäkringar som ger en kompensation motsvarandeåterstoden av inkomstbortfallet. Under sådana förhållandendelar utskottet regeringens bedömning att det finns utrymme föratt sänka kompensationsgraden inom sjukförsäkringen i detangelägna syftet att snabbt komma till rätta medkostnadsökningarna inom socialförsäkringen och säkramöjligheterna för samhället att för framtiden genom den ge deförsäkrade inkomsttrygghet vid sjukdom, ålderdom och handikapp.Olika metoder har föreslagits för att nå detta syfte. Detframlagda förslaget tillgodoser emellertid ett viktigt krav föratt man skall sänka kompensationsnivåerna, nämligen att alla sålångt möjligt skall drabbas lika av nivåsänkningen. De modellersom i olika sammanhang tagits fram i syfte att minskakostnaderna inom sjukpenningförsäkringen tillgodoser inte utanytterligare överväganden och kompletteringar kravet pålikabehandling. Utskottet anser mot denna bakgrund att detförslag som lagts fram av regeringen bör genomföras medvissa av utskottet nedan föreslagna ändringar för att redanfr.o.m. åstadkomma besparingar inomsjukpenning- och föräldraförsäkringarna, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf13, Sf17 och Sf18 i vad däriyrkats avslag på propositionen. Utskottet kan inte hellerbiträda förslaget i motion Sf19 om en differentiering aversättningsnivåerna i förhållande till de försäkrades inkomst,då detta skulle medföra ett moment av inkomstprövning inomförsäkringen som i alltför hög grad avviker från dess karaktärav generell försäkring.I motionerna har riktats kritik mot förslaget för att det iadministrativt hänseende är svårt att tillämpa och tar ianspråk stora personella resurser från försäkringskassorna sombehövs för det angelägna arbetet med att sänka ohälsotalet. Detfinns därför enligt utskottets mening anledning att erinra omvad departementschefen utgått från, nämligen att parterna påarbetsmarknaden skall anpassa avtalsbestämmelserna om förmånerunder sjukdom på sådant sätt att de inryms inom de ramar somangetts i propositionen, och att hon avser att noga följautvecklingen i detta avseende. Sker den förväntade anpassningenblir det, framhåller hon, inte nödvändigt för försäkringskassanatt för det stora flertalet försäkrade göra några särskildakontroller eller beräkningar av anställningsförmåner undersjukdom, och då behöver inte heller de försäkrade lämna någrasärskilda uppgifter om detta till försäkringskassan.Utskottet har som utgångspunkt att parterna påarbetsmarknaden anpassar sina avtalsbestämmelser till denya bestämmelserna om kompensation inom sjukförsäkringen.Minskningsreglerna har utformats på ett sådant sätt attparterna knappast har någon anledning att träffa avtal omkompensationsnivåer som ligger över de ramar som tillåts innanen minskning av sjukpenningen sker. Skulle de avtaladekompensationsnivåerna ligga högre än ramarna kommer dettasjukförsäkringen till godo genom att ersättningen från denna dåfår minskas. Utskottet vill också med anledning av vad sompåtalats motionsledes om statstjänstemännens särställning inomsjukförsäkringssystemet i detta sammanhang starkt understrykade statliga arbetsgivarnas ansvar för att de avtal som träffasinom deras förhandlingsområde anpassas till de angivna ramarna.Utskottet föreslår att inte enbart förmåner frånarbetsgivaren skall beaktas för minskning utan ävenAGS-ersättningar. Detta är i konsekvens med vad somföreslagits i propositionen när det gäller möjligheten att fåsjukpenning med en kompensationsnivå på .