bet · GE01FiU10 · 1990-12-04 00:00:00 — Den ekonomiska politiken(prop. 1990/91:39 och skr. 1990/91:50) Utskottet behandlar i detta betänkande både regeringens proposition om denekonomiska politiken på medellång sikt och skrivelsen om åtgärder för attstabilisera ekonomin. Med utgångspunkt i båda dessa dokument anger utskottetförslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken.Utskottet konstaterar att det i flera avseenden råder stor enighet mellan vadsom sägs i propositionen och vad som uttalas i motionerna från moderatasamlingspartiet och liberalerna om vilka huvudproblemen är i densvenska ekonomin och hur den ekonomiska politiken skall utformas för att uppnåen tillfredsställande ekonomisk utveckling i det medellånga perspektivet. Detråder sålunda inga delade meningar om att inflationsbekämpningen måsteprioriteras. Vidare tycks överensstämmelse finnas om att detta innebär att enstram finanspolitik måste föras, att de offentliga utgifternas andel avbruttonationalprodukten (BNP) måste minska så att därmed förutsättning skapasför att sänka skattetrycket. Ej heller råder det några skiljaktigauppfattningar om att den konkurrensutsatta sektorn skall vara löneledande ochatt ansvaret för lönebildningen ytterst måste åvila arbetsmarknadens parter.En överensstämmelse återfinns också mellan vad som anförs i propositionen ochi här nämnda motioner när det gäller krav på reformer i den offentliga sektornoch utformningen av tillväxtpolitiken. Den viktiga uppgiften när det gäller denoffentliga sektorn är att bryta den snabbakostnadsutvecklingen. Utskottet tillbakavisar med bestämdhet att regeringen harövergivit den fulla sysselsättningen som det främsta målet för den ekonomiskapolitiken. Att inflationsbekämpningen nu lyfts fram motiveras av attinflationen i måste pressas ned till samma nivå som hos vårakonkurrentländer om den fulla sysselsättningen skall kunna försvaras.Utskottet konstaterar att för att undvika en för svenska förhållandenoacceptabel arbetslöshet krävs att lönekostnadsökningarna växlas ned till enväsentligt lägre takt än den vi haft det . Detstabiliseringsavtal som eftersträvar kan få en avgörandebetydelse i detta sammanhang.Utskottet konstaterar vidare att de åtgärder som redovisas i skrivelsen ärbetydelsefulla för att kunna vända den ekonomiska utvecklingen, men ytterligareåtgärder kommer att bli nödvändiga.Det krävs en fortsatt stram finanspolitik innebärande bl.a. att ökningen avden offentliga konsumtionen och transfereringarna motverkas. Det är ytterstangeläget att alla nya utgifter är ansvarsfullt finansierade, anför utskottet.I annat fall försvagas statsbudgeten med efterföljande negativa verkningar påekonomin.Moderata samlingspartiet och liberalerna anger i en gemensamreservation en alternativ inriktning av den ekonomiska politiken ochcenterpartiet, och de gröna avger var sinreservation.Vad gäller samarbetet mellan och EG hänvisar utskottet till denbehandling dessa frågor fått i utrikesutskottets betänkande (1990/91:UU8).InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1990/91:39 om den ekonomiska politiken på medellångsikt,dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1990/91:Fi7 av m.fl. (fp),1990/91:Fi8 av m.fl. (v),1990/91:Fi9 av m.fl. (mp),1990/91:Fi10 av m.fl. (m),1990/91:Fi11 av m.fl. (c),dels regeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för att stabiliseraekonomin och begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna,dels de med anledning av skrivelsen väckta motionerna1990/91:Fi14 av och (m,fp),1990/91:Fi15 av m.fl. (c),1990/91:Fi16 av m.fl. (v),1990/91:Fi17 av m.fl.(mp),1990/91:Fi18 av m.fl. (mp),1990/91:Fi19 av m.fl. (mp),1990/91:Fi20 av m.fl. (mp),1990/91:Fi21 av m.fl. (s),1990/91:Fi22 av m.fl. (s),1990/91:Fi23 av (),1990/91:Fi24 av m.fl. (m),1990/91:Fi25 av m.fl. (s),1990/91:Fi26 av och (),1990/91:Fi27 av (),1990/91:Fi28 av (),1990/91:Fi29 av m.fl. (mp),1990/91:Fi30 av m.fl. (mp) och1990/91:Fi31 av m.fl. (mp).Proposition 39 och skrivelse 50I proposition 1990/91:39 föreslår regeringen () --efter föredragning av statsrådet --1. att mottar den inom upprättade promemorianSvensk ekonomi,2. att bereds tillfälle att ta del av vad i propositionen anförtsom den ekonomiska utvecklingen --1992,3. att godkänner inriktningen av den ekonomiska politik somförordas för att stabilisera ekonomin,4. att godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken påmedellång sikt.I regeringens skrivelse 1990/91:50 föreslår regeringen() -- efter föredragning av statsrådet -- attriksdagen bereds tillfälle att ta del av vad i skrivelsen anförts. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken1990/91:Fi7 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att godkänner vad i motionen anförts om riktlinjer för denekonomiska politiken på medellång sikt,2. att godkänner vad i motionen anförts om riktlinjer förstabiliseringspolitiken.1990/91:Fi8 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av den ekonomiska politik som förordas för attstabilisera ekonomin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska utvecklingen på medellång sikt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en näringspolitisk kommission,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i avsnitt 2.3 om en skärpt konkurrenslagstiftning.1990/91:Fi9 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av den ekonomiska politiken på medellång sikt,2. att hos regeringen begär en plan på hur vår materiellaförbrukning kan minskas för att vi skall komma till rätta med såväl våraekonomiska som ekologiska problem,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet att få i gång internationella förhandlingar för attbegränsa kapitalets fria rörlighet.1990/91:Fi10 av m.fl. (m) vari yrkas att godkänner deriktlinjer för den ekonomiska politiken som föreslås i motionen.1990/91:Fi11 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med avslag på proposition 1990/91:39 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om den ekonomiskautvecklingen ,2. att med avslag på proposition 1990/91:39 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riktlinjerna för denekonomiska politiken på medellång sikt,3. att med avslag på proposition 1990/91:39 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen av denekonomiska politik som förordas för att stabilisera ekonomin.1990/91:Fi14 av och (m, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av den ekonomiska politiken.1990/91:Fi15 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med anledning av regeringens skrivelse 1990/91:50 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktning ochomfattning av nödvändiga åtgärder för att stabilisera den svenska ekonomin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående omställning av energisystemet,1990/91:Fi16 av m.fl. (v) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts med anledning av regeringensskrivelse om åtgärder för att stabilisera ekonomin och begränsa tillväxten avde offentliga utgifterna.1990/91:Fi17 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna att ickeskall förändra den svenska kronans status som betalningsmedel i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna att isamband med eventuellt förändrade relationer till EG icke kommer att accepterainskränkningar i den suveräna beskattningsrätten,14. att som sin mening ger regeringen till känna att isamband med eventuellt förändrade relationer till EG icke kommer att accepterainskränkningar i regeringens och suveräna rätt att genom under-resp. överbalansering av statsbudgeten bedriva en aktiv,sysselsättningsbefrämjande konjunkturpolitik,1990/91:Fi18 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av och metoderna att reformera den offentliga sektorn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning av ATP-systemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medel till arbetet med asylsökande i inte bör tas frånanslagen till biståndsverksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråks- och specialundervisning.1990/91:Fi19 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av och metoderna för att minska den materiella förbrukningenför att minska inflationstrycket i ekonomin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken inte får överges,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det måste upprättas planer för hur en lågkonjunktur skall kunnamötas genom utbyggnad av spårburen kollektivtrafik och investeringar ienergieffektivisering och nya miljövänliga energisystem.1990/91:Fi20 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kärnkraftens avveckling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktiva åtgärder måste sättas in för att på alla områden minskaenergiförbrukningen med i genomsnitt fram ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att användningen av fossila bränslen skall minskas avdagens nivå fram ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör sätta i gång ett arbete för en omdaning av svenskindustri för att göra den och dess produkter ekologiskt acceptabla,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen inom , och EG snabbt verkar för konkurrenspå lika villkor så att såväl miljödumpning som social dumpning förhindras,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av konkurrens på lika villkor inom livsmedelsområdet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att momsen på basmaten slopas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken inte får överges,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagfästa rätten till sänkt arbetstid (sextimmarsdagen),10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den lagfästa normalarbetstiden successivt skall sänkas till 35timmar per normal arbetsvecka senast år 2000.1990/91:Fi29 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning rörandesex timmars arbetsdag i två skift inom offentlig samhällssektor.Sverige och EG1990/91:Fi15 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om framtida relationer med EG.1990/91:Fi17 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att skallverka för att Europasamarbetet skall vara öppet inom på så sätt attgränser för människors rörelsefrihet skall rivas på jämlikt sätt i helavärldsdelen,2. att som sin mening ger regeringen till känna att skallverka för att Europasamarbetet skall vara öppet mot omvärlden på så sätt attinga icke-européer får svårare att komma in i Samarbetseuropa än det är fördem att komma till de liberalaste europeiska länderna,3. att som sin mening ger regeringen till känna att skallverka för att Europasamarbetet icke skall ta formen av en militärallians,4. att som sin mening ger regeringen till känna att skallverka för att Europasamarbetet skall stärka demokratin och gynna regionaltsjälvbestämmande,5. att som sin mening ger regeringen till känna att skallverka för att Europasamarbetet skall högprioritera stärkt miljöskydd ochminskning av sociala klyftor,6. att som sin mening ger regeringen till känna att skallverka för att Europasamarbetet skall gynna mångfald och motverka politisklikriktning, bl.a. genom att länder och regioner stimuleras att fungera somförebilder genom mer avancerat miljöskydd eller bättre social trygghet,7. att som sin mening ger regeringen till känna att initiativskall tas för att påbörja byggandet av ett permanent alleuropeisktsamarbetsnätverk, en sorts "FN",8. att som sin mening ger regeringen till känna att en detaljeradredogörelse skall lämnas för hur de problem som redovisats i regeringens"Probleminventering EES" har hanterats under de pågående EES-förhandlingarna,9. att som sin mening ger regeringen till känna att en"Probleminventering EG", dvs. en probleminventering typ "ProbleminventeringEES" med inriktning på analys av problem som följer av fullt medlemskap i därav svenskt antagande av 80000 sidor acquis communautaire, snarastoffentliggörs,10. att som sin mening ger regeringen till känna att detfastställs minimikrav som icke får underskridas utan nytt riksdagsbeslut införfortsatta överläggningar med EG om framtida samarbetsrelationer,11. att som sin mening ger regeringen till känna att medlemskap iEG under alla förhållanden är uteslutet så länge EG inte internt löst problemetmed det s.k. demokratiska underskottet,15. att som sin mening ger regeringen till känna att svensktmedlemskap i under alla förhållanden är uteslutet om EG utvecklas till enmilitärpakt,16. att som sin mening ger regeringen till känna att svensktmedlemskap i under alla förhållanden är uteslutet om EG skulle upphävaRomtraktatens paragraf 223 och därmed omöjliggöra för enskilda stater attsjälva kontrollera sin vapenproduktion och vapenhandel,17. att som sin mening ger regeringen till känna att medlemskap iEG icke är förenligt med nu gällande lydelse av regeringsformen 10:5,18. att som sin mening ger regeringen till känna att eventuellaförhandlingar om medlemskap i i vart fall inte kan inledas så länge icke nylydelse av regeringsformen trätt i kraft som tillåter sådant medlemskap,19. att som sin mening ger regeringen till känna att de förslagtill grundlagsändring som enligt remissvar av högsta domstolen ochregeringsrätten är erforderliga för att göra ett eventuellt förenligtmed regeringsformen under alla förhållanden måste ha trätt i kraft innaneventuellt kan ingås för del,20. att som sin mening ger regeringen till känna attfolkomröstning bör anordnas om frågan om svenskt medlemskap i motionsyrkanden med anknytning till regeringens skrivelse1990/91:Fi21 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omorganisation avbyggnadsstyrelsen.1990/91:Fi22 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att finansieringenav flyktingmottagandet framöver inte skall belasta biståndsanslaget utan att enåtergång till nuvarande finansiering över förslagsanslaget D2 ---- bör ske möjligt.1990/91:Fi23 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kärnkraften skallbehållas och användas i full utsträckning så länge den uppfyller högt ställdasäkerhetskrav.1990/91:Fi24 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna att den svenska avregleringen med hänsyn tillEFTA-avtalet bör ske i samma takt som övriga EFTA-länders, vilket bl.a. innebäratt de s.k. fiskerilånen inte avskaffas förrän tidigast i samband med eninternationell överenskommelse.1990/91:Fi25 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av hur defrån miljö- och natursynpunkt angelägna områdena, som ägs av ,efter en bolagisering skall vårdas, ägas och förvaltas.1990/91:Fi26 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att densvenska avregleringen med anledning av sker i samma takt somövriga EFTA-länders, vilket innebär att slopandet av fiskerilånen inte sker nu.1990/91:Fi27 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att 1 skall bevaras,2. att som sin mening ger regeringen till känna att befintligaverksamheter på skall få vara kvar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag åt regeringen att utreda förutsättningarna för ett bättreutnyttjande av 1 och Almnäsområdet.1990/91:Fi30 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det olämpliga i att koncentrera investeringsmedel till störrevägprojekt,2. att som sin mening ger regeringen till känna att ytterligaremotorvägsprojekt tills vidare ej skall genomföras i landet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att samhällsekonomiska bedömningar som tar stor hänsyntill miljö ges ett avgörande inflytande för prioriteringen av olikainvesteringsprojekt i trafikens infrastrukturer,4. att som sin mening ger regeringen till känna att anslaget tillköp av interregional persontrafik på järnväg inte bör minskas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ökning av anslaget till köp av interregionalpersontrafik på järnväg.1990/91:Fi31 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att nuvarande skola måste förändras och integrerasmed förskolan för att möjliggöra en flexibel skolstart.Tillsättande av en låginkomstutredning1990/91:Fi8 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en låginkomstutredning.Livsmedelsbistånd till Sovjetunionen1990/91:Fi28 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om livsmedelshjälp tillSovjetunionen.Proposition 39 jämte partimotionerProposition 39I propositionen anger regeringen inriktningen av den ekonomiska politiken påmedellång sikt. I en bilaga till propositionen redovisas en prognos för densvenska ekonomins utveckling . Sammanfattningsvisförväntas den totala produktionen (BNP) öka med . Idet s.k. höglönealternativet förväntas tillväxten t.o.m. bli negativ. Omlöneökningarna emellertid kan hållas tillbaka bör såväl exporten sominvesteringarna kunna utvecklas positivt innebärande en tillväxt på ca 1,5%av BNP för . Läget på arbetsmarknaden försämras emellertid. I slutet avår 1990 förväntas arbetslösheten bli och för ihöglönealternativet nära 3,. Även om importökningen på grund av denförväntade mycket låga tillväxten blir klart mindre än tidigare kommer bl.a. destigande oljepriserna att innebära en fortsatt försämring av bytesbalansen.Underskottet 1992 anges i propositionen till av BNP.Under förutsättning att resurserna är fullt utnyttjade ochatt en snabb kostnadsanpassning uppnås bör den svenska ekonomin kunna växa medca . Tillväxten antas i huvudsak bäras upp av ökade resursinsatsermedan produktivitetstillväxten sedd i ett historiskt perspektiv väntas bli låg.De riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i propositionen kansammanfattas på följande sätt.För att trygga sysselsättningen och välfärden måste kraftfulla åtgärdervidtas för att få ned inflationen. Detta ses i propositionen som den ekonomiskapolitikens främsta uppgift. Finanspolitiken måste vara fortsatt stram och någonförändring i den fasta växelkursen kan aldrig komma i fråga. Det understryksatt någon generell efterfrågestimulans inte kommer att vidtas för att motverkaen uppgång i arbetslösheten. Målet för arbetsmarknadspolitiken liggeremellertid fast; varje person som blir arbetslös skall ges samhällets stöd föratt komma tillbaka till arbetslivet.Vad gäller penningpolitiken framhålls i propositionen att efter entioårsperiod med avregleringar på det finansiella området och storaförändringar i vår omvärld bör ställning utredas. Syftet är attskapa en klar och ändamålsenlig ram för den framtida penningpolitiken.Inriktningen av reformerna inom den offentliga sektorn bör vara att hävdavälfärden inom ramen för en politik som leder till att de offentligautgifternas andel av BNP minskar. Åtgärder som särskilt nämns är nytt systemför bostadsfinansiering, förnyelse av skolan, en ändring av ansvarsfördelningenmellan huvudmännen vad avser service och vård för äldre och handikappade,åtgärder för att förbättra och utveckla barnomsorgen och sjukvården samtåtgärder för att effektivisera och minska kostnaderna försocialförsäkringssystemen.I propositionen understryks att utvecklingen i vår omvärld och då främst iEuropa ställer höga krav på en fortsatt snabb omvandling av den svenskaekonomin. Utformningen av tillväxtpolitiken är därför av central betydelse förden kommande utvecklingen. Det framhålls att skattereformen är den enskiltviktigaste reformen för ökad tillväxt. Vad gäller energipolitiken understryksvikten av att de kommande energipolitiska besluten måste stå sig övervalperioderna för att ge goda planeringsförutsättningar för industri, hushåll,kraftproducenter och myndigheter.PartimotionernaI motion Fi10 (m) anförs att regeringen har underlåtit att taitu med de problem som kännetecknat svensk ekonomi. Den tredje vägens politikhar misslyckats. Att bygga en politik på en devalvering samt skattehöjningaroch därutöver bara vädja om lugnare avtalsförhandlingar och delatsamhällsansvar i ett försök att lämna över ansvaret för den ekonomiskapolitiken till arbetsmarknadens parter räcker inte. Enbart det faktum attregeringen inte lyckats dra nytta av den gynnsamma internationella utvecklingenvisar att den förlorat greppet över situationen.Moderata samlingspartiets inriktning av den ekonomiska politiken innebär,enligt motionärerna, en rejäl kursändring och baseras framför allt på följandeåtgärder.Inflationsbekämpning. En låg inflationstakt är en central förutsättning fören balanserad ekonomisk utveckling med hög sysselsättningsgrad och godtillväxt. Den ekonomiska politiken måste bygga på en fast växelkurs, ett ökatansvarstagande hos arbetsmarknadens parter, en stram finanspolitik samt enmålinriktad och konsekvent sänkning av det totala skattetrycket.Ett återupprättande av marknadsekonomin. Det är särskilt viktigt atteliminera restriktioner på ekonomins utbudssida. Skatter på arbete, sparandeoch företagande sänks i detta syfte. Oöverskådliga och komplexa regelverkavskaffas eller förenklas, marknader avregleras, rörligheten på arbetsmarknadenförbättras och lönebildningen marknadsanpassas. Ekonomins spelregler måsteligga fast för att inte skapa investeringshämmande osäkerhet.Hushållssparandet stimuleras, framför allt vad gäller långsiktigt bundetsparande såsom pensions- och bosparande. Offentligt sparande skall imotsvarande utsträckning begränsas. Pensionsskatten avskaffas liksomfastighetsskatten. Riskvilligt sparande i näringslivet stimuleras.De offentliga monopolen bryts upp, som den offentliga sektorneffektiviseras. Detta sker genom att privata alternativ får arbeta på likavillkor. Detta ökar konkurrensen och vidgar medborgarnas samt de anställdasvalfrihet och välfärd. Kostnadseffektiva alternativ till dagens offentligaproduktion uppmuntras också genom att privata entreprenörer konkurrerar omdriftsansvar.Huvudlinjen i den moderata skattepolitiken för 1990-talet är strävan attsuccessivt och säkert sänka det totala skattetrycket ner mot de nivåer somgäller i motsvarande andra västeuropeiska länder. Riktlinjen skall vara attsänka skattetrycket med i genomsnitt en procentenhet under denna period.Takten kan av naturliga skäl komma att variera under olika skeden. Den samladeekonomiska utvecklingen och de politiska förutsättningarna spelar här en viktigroll.Energipolitiken skall präglas av klarhet och grundas på rationellaöverväganden. Kärnkraften skall behållas så länge de säkerhetsmässiga kravenkan upprätthållas. För att säkerställa långsiktig ekonomisk tillväxt måstesvensk industri kunna erbjudas elpriser som är internationelltkonkurrenskraftiga.Klara besked i den centrala Europafrågan är nödvändiga.