bet · GE01BoU2 · 1990-09-20 00:00:00 — Även eventuella förändrade krav vad gällerkällsortering får självklart förutsättas utformas på ett sådantsätt att tillgängligheten för funktionshindrade beaktats.Yrkandet i motion 1989/90:Bo507 (s) synes således komma attbeaktas utan någon åtgärd från sida och kan därföravstyrkas.4.5 Vissa krav på byggnader i övrigtUtskottet har ovan behandlat frågor om tillgänglighetskraven iPBL vad gäller hörselskadades tillgänglighet till offentligalokaler och funktionshindrades tillgänglighet tillavfallsutrymmen. I partimotion 1989/90:Bo243yrkande 1 såvitt nu är i fråga, med motiveringen i motion1989/90:So315, begärs en mer allmän översyn av tillämpningen avPBL med avseende på kravet på tillgänglighet. Motionärernahänvisar till att PBL givit kommunerna ett större inflytande ochatt detta kan leda till att kravet på tillgänglighet förfunktionshindrade i större utsträckning åsidosätts.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällen starkt betonatvikten av att bostäder och övrig bebyggelse görs tillgänglig förpersoner med olika former av funktionshinder och handikapp.Målet måste vara att uppnå en sådan tillgänglighet att allamänniskor på lika villkor skall kunna delta i samhällslivet.Kravet på tillgänglighet har också betonats i PBL medtillämpningsföreskrifter. För att tillgänglighetsmålet på siktskall kunna uppnås krävs givetvis att de på bostadsmarknadenverksamma tar sitt ansvar. Inte minst gäller detta kommunernamed deras övergripande ansvar för planläggning ochbostadsförsörjning. Utskottet har inte heller anledning tillannat antagande än att kommunerna tar det ansvar som tilldelatsdem och hävdar de krav på tillgänglighet som bl.a. följer avreglerna i PBL. Till stöd för kommunernas agerande i dessafrågor har också utfärdat råd och anvisningar. Dettorde således finnas goda förutsättningar för att kommunernaskall kunna svara mot de krav på planering för tillgänglighetsom bl.a. ställs i PBL. Med hänvisning till det anförda avstyrksvänsterpartiets partimotion 1989/90:Bo243 yrkande 1 såvitt nu äri fråga.I motion 1989/90:Bo502 (mp) framhålls vikten av olika åtgärderför att hushålla med elenergi. Ett problem som framhålls är attvissa lägenheter saknar egen elmätare. Elsparandetförsvåras dessutom genom att elräkningen delas upp på allaboende inom en fastighet. I motionens yrkande 3 föreslås motdenna bakgrund att det skall vara obligatoriskt att installeraen elmätare i varje lägenhet. Ansvariga för detta föreslåsdistributionsföretag och fastighetsägare vara. I yrkande 4föreslås vidare att det bör bli obligatoriskt att installeravarmvattenmätare hos varje hushåll vid nybyggnation.Utskottet instämmer i motionärernas syn på behovet av att påolika sätt stimulera elhushållning och att underlätta för detenskilda hushållet att bidra till sparandet. Den metod medgemensam elmätning för alla hushåll i en fastighet somtillämpades i vissa fastigheter byggda framför allt under dets.k. miljonprogrammet uppmuntrar inte sådant sparande. Under detsenaste årtiondet har dock denna typ av elmätning knappast allsnyinstallerats. Vad gäller övergång till individuell mätning ibefintlig bebyggelse anser utskottet att detta i första hand börkunna ske på frivillig väg. Det torde ligga i alla berördaparters intresse att möjligheten till energibesparingar tas tillvara där så är möjligt. Övergång från gemensam till individuellmätning har också skett i viss utsträckning. Behov av nyledningsdragning m.m. gör sannolikt att en lämplig tidpunkt fören eventuell förändring av mätmetod är i samband med enombyggnad av en fastighet.Enligt bostadsutskottets mening bör således den i motion1989/90:Bo502 (mp) yrkande 3 aktualiserade frågan omobligatorisk elmätare i varje lägenhet i första hand kunnahanteras genom överenskommelser mellan hyresgäster,fastighetsägare och distributionsföretag. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks yrkandet.Vad gäller kravet på obligatorisk varmvattenmätare i varjelägenhet har denna fråga varit föremål för flera utredningar ochöverväganden . Staten har också påolika sätt, bl.a. genom lån och bidrag, stött en introduktion avvarmvattenmätare. En lagreglering har dock av bl.a. tekniska,ekonomiska och administrativa skäl inte bedömts vara lämplig.Utskottet ställer sig dock positivt till att varmvattenmätningintroduceras i fastigheter där överenskommelser om detta harkunnat träffas. Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda förslaget i motion 1989/90:Bo502 (mp) yrkande 4 om attinföra krav på obligatorisk varmvattenmätare i alla nybyggdabostadslägenheter.I motion 1989/90:Bo517 (v) yrkande 3 föreslås att de krav påparkeringsutrymme på tomtmark som finns i 3 kap. 15--16 §§ i PBLskall utgå. Enligt motionären saknar den s.k.parkeringsköpsutredningen, som tidigare hänvisat tillvid sitt avslag av motsvarande krav, numera aktualitet.Motionären anför att kommunen skall kunna välja miljömässigtbättre lösningar som bygger på en kollektiv trafikförsörjningt.ex. i de hårt belastade stadskärnorna.Som anförs i motionen behandlade även föregående årett motsvarande förslag beträffande kravet påparkeringsutrymme i PBL (se 1989/90:BoU3 s. 30). Vid dettatillfälle anförde utskottet som motiv för sin avstyrkan avmotionsförslaget:Den uppbyggnad som getts PBL innebär bl.a. att de allmännaintressen som skall beaktas vid planläggning och vidlokalisering av bebyggelse läggs fast i lagens 2 kap. I fråga ombyggnader och tomtmark m.m. följs dessa allmänna intressen uppgenom de krav m.m. som i enlighet med bestämmelserna i 3 kap.skall ställas på den enskilda byggnaden när den uppförs ellerbyggs om. Enligt utskottets mening bör denna ordning bestå ävennär det gäller regleringen av hur parkeringsfrågan skall lösas idet enskilda fallet. Utskottet vill i detta sammanhang ocksåpeka på att frågan om s.k. parkeringsköp--dvs. ingåendet avett avtal som i huvudsak innebär att ägaren till en fastighetmot ersättning får tillgång till bilplatser i närheten av denegna fastigheten--bereds i regeringskansliet.Bostadsutskottet är inte heller nu berett att förorda någonförändring av PBL i det aktuella avseendet. Det kan för övrigtpåpekas att enligt vad utskottet erfarit pågår fortfarandeberedningen av frågan om s.k. parkeringsköp inomregeringskansliet. Motion 1989/90:Bo517 (v) yrkande 3 avstyrksav utskottet.Kraven på utformningen av bostäder och bostadsområden måsteenligt motion 1989/90:Bo529 (s) utformas även med tanke på attde fastighetsanställda skall få en fungerande arbetsplats.Enligt motionärerna uppvisar de fastighetsanställdas arbetsmiljöi dag allvarliga brister. Av detta skäl föreslås attfunktionskraven enligt PBL även skall innefatta funktionskravför dem som sköter fastigheten.I PBLs egenskapskrav på byggnader anges att byggnader skallvara lämpliga för sitt ändamål och ge möjlighet till trevnad,god hygien, en god arbetsmiljö och ett tillfredsställandeinomhusklimat (3 kap. 5 §). I förarbetena till lagen (se prop.1985/86:1 s. 490) anges att kravet på en god arbetsmiljö iförsta hand gäller arbetslokaler, personalrum och tillhörandebiutrymmen. Det anges emellertid också att byggnader skall varaså utformade och försedda med sådana anordningar att de medgergod arbetsmiljö för arbetstagare som utför regelmässigtförekommande underhålls- och servicearbeten i dem. I boverketsnybyggnadsregler framhålls kravet på åtkomlighet för service ochunderhåll samt vissa säkerhetskrav för olika områden. PBLuppställer således vissa grundläggande krav på olikabyggnaders funktion ur arbetsmiljösynpunkt.Det bör i detta sammanhang påpekas att utformningen avarbetslokaler även regleras genom arbetsmiljölagstiftningen.Vissa gränsdragningsproblem mellan arbetsmiljö- ochbyggnadslagstiftningen har uppmärksammats av den av regeringentillkallade arbetsgruppen för översyn av vissa bestämmelser iarbetsmiljölagen. Arbetsgruppen har i ett betänkande (Ds 1990:6)lagt fram förslag som syftar till att arbetsmiljösynpunkternaskall ges ökad vikt vid projektering av byggnader ochanläggningar. Det föreslås bl.a. att ett arbetsmiljöansvar slåsfast för arkitekter, konstruktörer och andra som i egenskap avkonsulter eller liknande medverkar i projekteringen. Även andrafrågor med betydelse för möjligheten att hävda olikaarbetsmiljökrav i samband med planläggning, bygglovprövning ochbyggande diskuteras i betänkandet. Betänkandet har nyligenremissbehandlats och kommer att beredas inomregeringskansliet.Med hänvisning till det ovan anförda och till pågåendeöverväganden på området anser utskottet att motion 1989/90:Bo529(s) kan avstyrkas.Normerna anges i motion 1989/90:Bo511 (s) ofta medföra att ny-och ombyggnader av daghem försvåras. Som exempel på sådananormer anges krav på viss takhöjd. Motionärerna föreslår attriksdagen skall begära en översyn av gällande normer för attfrämja daghemsutbyggnaden.Särskilda normer för daghem och andra vårdlokaler anges inybyggnadsreglerna vad gäller ljudmiljö och brandskydd. I övrigtär olika allmänna normer tillämpliga beroende pådaghemslokalernas användningsområden. Vad gäller krav pårumshöjd anges i nybyggnadsreglerna att höjden i bostads- ocharbetsrum skall vara . Enligt plan- ochbyggförordningen får medge mindre avvikelserfrån de tillämpningsföreskrifter som utfärdat ombyggnaders inre egenskaper utom beträffande kraven påtillgänglighet. Förutsättningen för att avvikelser skall kunnabeviljas är att det finns särskilda skäl, att byggnadsprojektetändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande och att det intefinns någon avsevärd olägenhet från annan synpunkt.Enligt bostadsutskottets uppfattning torde det normalt intevara byggnadslagstiftningen och byggnormerna som ligger bakomeventuella hinder för en ny- eller ombyggnad av daghem. Det kandock inte uteslutas att de olika krav som kan ställas pådaghemmens lokaler och verksamhet utifrån PBL,socialtjänstlagen, arbetskydds- och hälsoskyddslagstiftningenosv. ibland kan leda till delvis motstridiga önskemål. Dennafråga har dock i olika sammanhang uppmärksammats under senareår. En sammanställning av olika krav och önskemål påutformningen av förskola och fritidshem har utarbetatsav . arbetar en grupp inomregeringskansliet med uppdrag att se över bl.a.samordningsproblemen mellan olika författningar som reglerardaghemsverksamheten. Enligt utskottets mening bör även en stordel av problemen kunna lösas på lokal nivå med utnyttjande avden flexibilitet som bl.a. PBL medger. Av vikt i dettasammanhang är att eventuella krav på visst utförande avlokalerna från yrkesinspektion, hälsoskyddsmyndighet m.fl.beaktas redan vid bygglovprövningen och att en samordning avkraven därvid sker. Möjligheterna till förbättringar på dettaområde har även diskuterats av den ovan omnämnda arbetsgruppenför översyn av vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen.Med hänvisning till vad ovan anförts anser utskottet att någonbegäran om en allmän översyn av byggnormernas inverkan pådaghemsbyggandet inte är erforderlig. Utskottet förutsättervidare att berörda myndigheter uppmärksamt följer frågor medbetydelse för daghemsbyggandet och tar erforderliga initiativtill samordning m.m. i de fall exempelvis motstridiga krav kanframkomma. Förslagen i motion 1989/90:Bo511 (s) bör således inteföranleda någon åtgärd.I offentliga lokaler bör enligt motion 1989/90:Bo540 (m)entrédörrarna vara utåtgående. Detta för att undvika attdörrarna blir blockerade i olika nöd- och paniksituationer.Enligt motionären är det i emellertid mycket vanligt attdörrarna är inåtgående i restauranger, affärer, postkontor osv.Regler föreslås mot denna bakgrund införas med krav påutåtgående entrédörrar vid ny- och ombyggnad av offentligalokaler.I PBL föreskrivs (3 kap. 6 §) att byggnader skall getillfredsställande skydd mot olycksfall, mot uppkomst ochspridning av brand och mot personskador vid brand. Inybyggnadsreglerna finns utförligt redovisat vilka krav somställs på utrymningsvägar vid brand. Det anges attutrymningsvägar skall utformas så att de inte medför risk föratt personer skadas genom fall eller trängsel. Beträffandedörrar i utrymningsväg anges att dessa skall vara utåtgående iutrymningsriktningen. Inåtgående dörr får dock användas, om denbetjänar:ett litet antal personer, t.ex. dörr till bostad eller gästrumpå hotell,ett måttligt antal personer som kan förväntas halokalkännedom, t.ex. entrédörr till bostadshus, dörr till kontorpå högst eller dörr till skollokal för högst 30elever, elleren butik, serveringslokal, banklokal e.d., där gångavståndettill dörren är högst 15 meter.Dessa regler är givetvis tillkomna med utgångspunkten attrimliga säkerhetskrav skall uppfyllas. En avvägning gentemotandra krav och önskemål som kan ställas på funktionen hos dörrari offentliga lokaler får därvid förutsättas ha gjorts.Bostadsutskottet anser sig således inte ha underlag för annatantagande än att kravnivån i PBL med tillämpningsföreskrifter ärlämpligt avvägd i den diskuterade frågan om utåtgåendeentrédörrar. Mot denna bakgrund avstyrks motion 1989/90:Bo540(m). Utskottet hemställer1.beträffande förenklade nybyggnadsföreskrifteratt avslår motion 1989/90:Bo403 yrkande 18,res. 1 (m)2.beträffande s.k. fribyggenatt avslår motion 1989/90:Bo241 yrkande 2,res. 2 (m, fp)3.beträffande byggnormer för att förbättra ungdomensbostadssituationatt avslår motion 1989/90:Bo420 yrkande 8 d,res. 3 (m)res. 4 (c) - motiv.4.beträffande insatser för ett ökat kvalitetsmedvetandeatt avslår motion 1989/90:Bo525,5.beträffande tillämpningen av nybyggnadsreglernaatt avslår motion 1989/90:Bo423 yrkande 15,res. 5 (m) - motiv. 6 (fp)6.beträffande krav på hörselslingoratt med anledning av motionerna 1989/90:Bo504,1989/90:Bo514, 1989/90:Bo520 och 1989/90:Bo531 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 7 (m)7.beträffande utredning om kontroll av hörselslingoratt avslår motion 1989/90:Bo516,res. 8 (m) - motiv.8.beträffande byggnormer för källsortering av soporatt avslår motionerna 1989/90:Bo314 yrkande 2,1989/90:Bo537 och 1989/90:Bo553,9.beträffande de rörelsehindrades problem vidkällsorteringatt avslår motion 1989/90:Bo507,10.beträffande kravet på tillgänglighetatt avslår motion 1989/90:Bo243 yrkande 1 såvitt nuär i fråga,res. 9 (v)11.beträffande obligatorisk elmätareatt avslår motion 1989/90:Bo502 yrkande 3,12.beträffande obligatorisk varmvattenmätareatt avslår motion 1989/90:Bo502 yrkande 4,13.beträffande kravet på parkeringsutrymme i PBLatt avslår motion 1989/90:Bo517 yrkande 3,res. 10 (v)14.beträffande byggnaders funktion urarbetsmiljösynpunktatt avslår motion 1989/90:Bo529,15.beträffande normer för daghematt avslår motion 1989/90:Bo511,16.beträffande utåtgående entrédörraratt avslår motion 1989/90:Bo540.Stockholm den 20 september 1990På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonNärvarande: (), (), MagnusPersson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), () och IngridHasselström Nyvall (fp). 1.Förenklade nybyggnadsföreskrifter (mom. 1), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "det anförda" bort haföljande lydelse:Enligt bostadsutskottets mening är en genomgripandeavreglering nödvändig för att uppnå en fungerande bostads- ochbyggmarknad. Inte minst gäller detta utformningen av detregelsystem som styr byggandet. Berättigad kritik har ocksåunder en rad av år riktats mot den hittillsvarande utformningenav bl.a. byggnormerna. Vid utarbetandet av nybyggnadsregler tillPBL togs emellertid endast i begränsad utsträckning hänsyn tilldenna kritik.De till PBL knutna nybyggnadsreglerna innehåller visserligennågot färre regleringar än den tidigare Svensk byggnorm och ärdessutom i viss utsträckning utformade som funktionskrav, men dehar fortfarande ett alltför stort omfång. Dessutom kan invändasatt föreskrifter och råd även i nybyggnadsreglerna blandas påett oacceptabelt sätt. Enligt bostadsutskottets uppfattning börsålunda antalet bestämmelser reduceras kraftigt och fullt ututformas som funktionskrav. Vidare skall inte råd och exempel påtekniska lösningar ingå i nybyggnadsreglerna utan föras övertill särskilda handböcker, som endast skall tjäna som vägledningoch därmed inte heller vara normerande.Vid den av utskottet förordade revideringen avnybyggnadsreglerna bör dessutom i största möjliga utsträckningske en samordning med de regler som gäller inom EG. En sådanförändring skulle främja nytänkande och ett bättre byggande ivårt land.Vad utskottet nu med anslutning till moderata samlingspartietspartimotion 1989/90:Bo403 yrkande 18 anfört om utformningen avnybyggnadsföreskrifterna m.m. bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1.beträffande förenklade nybyggnadsföreskrifteratt med anledning av motion 1989/90:Bo403 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. S.k. fribyggen (mom. 2)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Enligt PBL" och på s. 6 slutar med "hänvisning härtill"bort ha följande lydelse:Den bedrivna bostadspolitiken har lett till enmycket påtaglig brist på bostäder i stora delar av landet. Inteminst gäller detta i och övriga storstadsområden.Bakom denna oroande utveckling ligger bl.a. det i många styckenrigida regelsystem som styr byggandet. Såväl låneregler sombyggnormer reser i många fall helt i onödan hinder förtillkomsten av nya bostäder. Det är sålunda nästan omöjligt attgenomföra ny- eller ombyggnadsprojekt där minsta avvikelse frångällande regler föreligger. Utskottet delar den i motion1989/90:Bo241 (fp) framförda uppfattningen att åtgärder börvidtas för att möjliggöra tillkomsten av fler s.k. fribyggen.Det är naturligtvis en helt orimlig situation att regelsystemetskall förhindra att nya och flexibla lösningar prövas. Det börsålunda uppdras åt regeringen att återkomma med förslagtill ändringar i bl.a. byggnormer och låneregler som underlättartillkomsten av s.k. fribyggen.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1989/90:Bo241 (fp)yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2.beträffande s.k. fribyggenatt med anledning av motion 1989/90:Bo241 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Byggnormer för att förbättra ungdomens bostadssituation(mom. 3), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Ett motsvarande" och slutar med "yrkande 8 d" bort haföljande lydelse:Dagens genomreglerade bostadsmarknad har inte minst drabbat deunga. På en marknad där snart sagt varje förhållande harreglerats har naturligtvis de med minst erfarenhet och resursersvårast att hävda sig och sina intressen. För att komma tillrätta med den uppkomna situationen fordras därför en avregleringsom lämnar utrymme för alla bostadskonsumenters behov ochefterfrågan. Det är inte rimligt att lägenheter med exempelvisnågot mindre boendeyta stoppas genom stelbenta byggnormer närdet är denna typ av billiga bostäder som många ungdomarefterfrågar. En avreglering kommer också att öka rörligheten påbostadsmarknaden och därigenom bidra till en bättre fungerandemarknad.Utformningen av byggnormerna utgör således ett påtagligthinder för att bostäder lämpliga för bl.a. ungdomar tillkommer.Genom att införa ett normsystem som lämnar en större frihet åtden byggande att finna flexibla och alternativa lösningar skulleantalet lägenheter öka och kostnaderna minska. De s.k. fribyggensom trots allt kommit till stånd utgör också ett talande bevishärför. Genom att man inte tillskapar normer som i detaljföreskriver en exakt bostadsyta, minsta rumsstorlek, takhöjd ochfönsterutformning m.m. skulle boendekostnaderna kunna sänkasbetydligt. Detta skulle också på ett mycket märkbart sätt ökamöjligheterna att vid ombyggnad bibehålla smålägenheter och attinreda bostäder på t.ex. vindar.Vad utskottet ovan med anledning av motion 1989/90:Bo420 (m)yrkande 8 d anfört om förenklade byggnormer för att förbättraungdomens bostadssituation bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3.beträffande byggnormer för att förbättra ungdomensbostadssituationatt med anledning av motion 1989/90:Bo420 yrkande 8d som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Byggnormer för att förbättra ungdomens bostadssituation(mom. 3, motiveringen)och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Ett motsvarande"och slutar med "yrkande 8 d" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet delar den oro för många ungdomarsbostadssituation som torde ligga till grund för förslaget i dennu behandlade motionen. Däremot kan utskottet inte ställa sigbakom de förslag som förs fram för att komma till rätta med denuppkomna situationen. Vad som behövs är i stället åtgärder medden inriktning som förordats i motioner (c) från allmännamotionstiden . Dessa motioner behandlades i utskottetsbetänkande /90:BoU13.Vad som krävs är i första hand ett brett upplagtåtgärdsprogram som utgår från en långsiktigt utvecklad ochkonsekvent bostadspolitik som bl.a. syftar till en merbalanserad tillväxt mellan storstäderna och övriga landet. Demot ungdomsgrupperna riktade åtgärder som skall ingå iprogrammet bör bl.a. avse ändrade villkor för bostadslån,byggande av flera smålägenheter, utnyttjande av vindsvåningar,byggande av övernattningshotell samt stopp för kontorisering.Sparandet till den egna lägenheten bör underlättas genompersonliga investeringskonton. Dessutom bör ett särskiltstimulansbidrag till kommunerna för byggande av smålägenheterinföras. Utskottet återkommer till dessa förslag i annatsammanhang. Motion Bo420 (m) yrkande 8 d avstyrks.5. Tillämpningen av nybyggnadsreglerna (mom. 5, motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 1Knut , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med"Utskottets inställning" och slutar med "bakgrund avstyrkas"bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan förordat en omfattande revidering avnybyggnadsreglerna. Syftet med revideringen är att kraftigtreducera antalet bestämmelser och att kvarvarande regler fulltut skall utformas som funktionskrav. Mot denna bakgrund saknasskäl att som föreslås i motion 1989/90:Bo423 (fp) yrkande 15löpande följa tillämpningen av nuvarande nybyggnadsregler.Yrkandet avslås sålunda.6. Tillämpningen av nybyggnadsreglerna (mom. 5)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Utskottets inställning" och slutar med "bakgrund avstyrkas"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i den grundläggande syn som redovisas imotionen på behovet av färre och mindre styrande regler förbyggandet. En utveckling i denna riktning skulle leda till ettökat spelrum för fantasi och idérikedom samt att möjligheternaatt tillgodose människors varierande önskemål ökar. Vidareskulle möjligheterna till flexiblare lösningar kunna reducerabyggkostnaderna. På vissa områden är det dock nödvändigt attbibehålla styrande normer, bl.a. för att tillförsäkrahandikappade deras rätt att på lika villkor delta isamhällslivet.De nybyggnadsregler som utfärdats med stöd av PBL harutformats med föresatsen att de i första hand skall uppställafunktionskrav och därigenom vara mindre styrande. Mot bakgrundav den ovan redovisade uppfattningen anser utskottet att det ärangeläget att tillämpningen av den nya byggnormen nu följs upp isyfte att utröna om den verkligen medfört en mindredetaljreglering av byggandet i förhållande till tidigaregällande normer. Utskottet instämmer vidare i vad som i motionenanförs om s.k. fribyggen. Olika åtgärder bör således vidtas isyfte att underlätta fribyggen.Vad utskottet anfört med anledning av motion 1989/90:Bo423(fp) yrkande 15 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5.beträffande tillämpningen av nybyggnadsreglernaatt med anledning av motion 1989/90:Bo423 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7.