bet · GE01FiU1 · 1990-10-16 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 14 motioner rörandeoffentlig upphandling. Flertalet yrkanden överensstämmer medyrkanden som utskottet behandlade och avstyrkte (1989/90:FiU1). Det kan konstateras att samtliga ämnesområdensom tas upp i här aktuella yrkanden berörs i de pågåendeförhandlingarna om ett avtal mellan EFTA- och EG-länderna.Utskottet finner inga skäl till att nu frångå sitt tidigareställningstagande i dessa frågor och avstyrker även denna gångdessa motionsyrkanden.Förteckning över avgivna reservationer:Översyn av upphandlingsförordningen och lagreglering avkommunal verksamhet (m, fp) och (v, mp)Enhetlig redovisning (m, fp)Regionala och arbetsmarknadspolitiska motiv vid upphandling(c) och (v, mp)Miljöpolitiska hänsyn vid upphandling (fp), (c) och (v, mp)Särskilt yttrande:Miljöpolitiska hänsyn vid upphandling (m)InledningI detta betänkande behandlar utskottet följande motioner frånallmänna motionstiden 1990:1989/90:Fi207 av m.fl. (mp)Valutareglering m.m. i vad avser yrkande 4,1989/90:Fi503 av m.fl. (c)Miljöhänsyn vid statlig och upphandling,1989/90:Fi505 av m.fl. (fp, m)Redovisningen av den kommunala egenregiverksamheten,1989/90:Fi506 av m.fl. (fp,m)Statsbidrag för stimulans av entreprenadlösningar,1989/90:Fi508 av m.fl. (m)Åtgärder mot offentliga monopol i vad avser yrkandena 2--4,1989/90:Fi509 av m.fl. (fp)Den offentliga upphandlingen,1989/90:Fi510 av ()Offentlig upphandling i ,1989/90:Fi512 av m.fl. (vpk)Offentlig upphandling,1989/90:Fi513 av m.fl. (fp)Offentlig upphandling,1989/90:Fi514 av m.fl. (c)Offentlig upphandling,1989/90:Fi516 av ()Principerna för offentlig upphandling,1989/90:Fi517 av och (båda s)Statlig upphandling och hävningsrätt,1989/90:Fi519 av m.fl. (m)Den statliga upphandlingen,1989/90:Fi726 av m.fl. (c)Beräkningen av ekonomisk tillväxt m.m. i vad avser yrkande 3. Översyn av upphandlingsförordningen och lagreglering avkommunal upphandling1989/90:Fi508 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär en översyn av reglernaför den offentliga upphandlingen i enlighet med vad i motionenanförts,3. att hos regeringen begär förslag tilllagreglering av upphandling i enlighet med vad imotionen anförts.1989/90:Fi513 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökad anbudsupphandling i denoffentliga sektorn,3. att hos regeringen begär en översyn av reglernaför den offentliga upphandlingen i enlighet med vad i motionenanförts,4. att hos regeringen begär förslag tilllagreglering av upphandling i enlighet med vad imotionen anförts.Statlig upphandling och hävningsrätt1989/90:Fi517 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statlig upphandling ochhävningsrätten bl.a. beträffande JAS-projektet.Utformning av statsbidrag till kommunerna1989/90:Fi506 av m.fl. (fp,m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ett system medstatsbidragsbestämmelser för kommunala verksamheter, som pålikvärdiga villkor stimulerar till användandet av alternativaverksamhetsformer och entreprenadlösningar.Enhetlig redovisning1989/90:Fi505 av m.fl. (fp, m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en enhetlig redovisning av denkommunala egenregiverksamheten.1989/90:Fi508 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en enhetlig redovisning av den kommunalaegenregiverksamheten.1989/90:Fi513 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående behovet av en enhetlig redovisningav den kommunala egenregiverksamheten.Regional- och arbetsmarknadspolitiska motiv för offentligupphandling1989/90:Fi207 av m.fl. (mp) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:U533 -- yrkas4. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning som garanterar kommuner, landsting och statligainrättningar rätt att vid upphandling föredra lokal produktionför lokal konsumtion.1989/90:Fi510 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen i uppdrag attgöra en översyn av upphandlingsförordningen,2. att samtliga Norrlandslän får en ökad del avupphandlingen, alltså även län.1989/90:Fi512 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn avupphandlingskungörelsen i enlighet med vad som anförts imotionen, i berörd del.1989/90:Fi514 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av upphandlingsförordningen föratt i ökad utsträckning kunna ta regionalpolitiskahänsynstaganden vid offentlig upphandling.1989/90:Fi516 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förordningarna om offentligupphandling skall ändras så att lokalt och regionalt uppköp gesprioritet av regionalpolitiska, sårbarhets- och miljöskäl somviktiga delar av en varas totala pris för samhället, i berörddel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i fall de föreslagna ändringarna iförordningarna om offentlig upphandling skulle strida motEG-anpassningen så måste regeringen se till att svenska miljö-och regionalpolitiska mål inte äventyras, i berörd del.Miljöpolitiska hänsyn vid upphandling1989/90:Fi503 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av föreskrifter om miljöhänsyn vidstatlig och upphandling.1989/90:Fi509 av m.fl. (fp) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo744 -- yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den statliga upphandlingsverksamheten.1989/90:Fi512 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn avupphandlingskungörelsen i enlighet med vad som anförts imotionen, i berörd del.1989/90:Fi516 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förordningarna om offentligupphandling skall ändras så att lokalt och regionalt uppköp gesprioritet av regionalpolitiska, sårbarhets- och miljöskäl somviktiga delar av en varas totala pris för samhället, i berörddel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i fall de föreslagna ändringarna iförordningarna om offentlig upphandling skulle strida motEG-anpassningen så måste regeringen se till att svenska miljö-och regionalpolitiska mål inte äventyras, i berörd del.1989/90:Fi519 av m.fl. (m) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo868 -- yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslaget till ändringar i de statligaupphandlingsreglerna.1989/90:Fi726 av m.fl. (c) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Jo822 -- yrkas3. att hos regeringen begär initiativ om enförändring av 3 § i upphandlingsförordningen (1986:366) medinnebörden att myndigheten vid upphandling skall beakta deninverkan på miljön som en produkt kan ha. I det följande behandlas 14 motioner rörande offentligupphandling. Den offentliga upphandlingen utgör ett viktigtområde i de pågående förhandlingarna om ett avtal mellan EFTA-och (de s.k. EES-förhandlingarna). Utskottetkonstaterar att samtliga ämnesområden som behandlas i dettabetänkande berörs av dessa förhandlingar.Översyn av upphandlingsförordningen och lagreglering avkommunal upphandlingI motion Fi508 yrkandena 2 och 3 av m.fl.(m) och motion Fi513 yrkandena 1, 3 och 4 av . (fp) betonas vikten av att öka anbudsupphandlingen. Enligtmotionärernas uppfattning innefattar nuvarande regler föroffentlig upphandling alltför många undantag från principen omaffärsmässighet. Den gällande upphandlingsförordningen bördärför ses över. Upphandlingsreglerna bör också enligtmotionärerna ges samma status över hela det offentliga området,vilket betyder att även den kommunala upphandlingen börlagregleras.Utskottet vill inledningsvis erinra om attupphandlingsförordningen omarbetades . De förändringarav förordningen som då vidtogs syftade till att görabestämmelserna mer entydiga och lättillgängliga. Det sakligainnehållet är i allt väsentligt oförändrat. Den grundläggandeprincipen för myndighetens upphandling är att den skall bedrivasaffärsmässigt, utnyttja de konkurrensmöjligheter som finns ochbehandla anbud och anbudsgivare objektivt.Förhandlingar pågår om ett om offentlig upphandling.Målet är ett avtal med upphandlingsregler för centrala,regionala och lokala myndigheter. Detta innebär att översyn nugörs av den gällande upphandlingsförordningen. Utgångspunktenför förhandlingarna är de regler som gäller eller planeras attgälla inom EG. Ett heltäckande avtal baserat på principerna omnationell behandling och icke-diskriminering avses träda ikraft vid årsskiftet 1992-1993.Med hänvisning till de pågående EES-förhandlingarna och tillvad utskottet här anfört avstyrks motionerna Fi508 yrkandena 2och 3 samt Fi513 yrkandena 1, 3 och 4.Statlig upphandling och hävningsrättI motion Fi517 av och (båda s) anförs att med hänsyn till de ibland mycket storaekonomiska värden som står på spel vid statlig upphandling,exempelvis , är det av yttersta vikt att staten, omså skulle visa sig vara nödvändigt, utnyttjar sin hävningsrätt.I annat fall riskerar staten att tvingas betala stora summorutan att få något igen.Hävningsrätten är ej reglerad i upphandlingsförordningen. Isamband med större upphandlingar är emellertid hävningsrätten iregel, som också framhålls i motionen, tillvaratagen genom ens.k. hävningsklausul i avtalet. När det gäller JAS-projektetutgör hävningsklausulen en viktig del av avtalet.Enligt utskottets mening bör motion Fi517 inte föranleda någotuttalande från sida.Utformning av statsbidrag till kommunernaI motion Fi506 av m.fl. (fp, m) föreslåsatt ett system med statsbidragsbestämmelser utarbetas förkommunala verksamheter som stimulerar till användandet aventreprenadlösningar.Det ankommer på kommunerna att inom gällande lagar bestämma ivilka former verksamheten bör bedrivas. Det ligger i kommunernasintresse att eftersträva en så effektiv resursanvändning sommöjligt. I detta ligger att också pröva entreprenadlösningar förviss typ av verksamhet. Utskottet ser därför inte något behovatt knyta särskilda villkor till statsbidragssystemet så att detstimulerar entreprenadlösningar i verksamhet. Enöversyn pågår av statsbidragen till kommunerna (dir. 1990:20).En strävan bör enligt direktiven vara att minska de regler ochbegränsningar som bidragen ofta är förknippade med. Motion Fi506avstyrks med det anförda av utskottet.Enhetlig redovisningI motionerna Fi508 yrkande 4 av m.fl. (m),Fi513 yrkande 2 av m.fl. (fp) och Fi505 avKenth Skårvik m.fl. (fp, m) föreslås en enhetlig redovisning avkommunernas egenregiverksamhet. En redovisningsform som utvisarbåde de faktiska kostnaderna och andelen egenregi- resp.entreprenadverksamhet ökar möjligheterna att jämföra kostnadernaför kommunens egen verksamhet och för entreprenader. Därigenomskulle konkurrensmöjligheterna öka.Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföraföljande.Fr.o.m. tillämpar praktiskt taget alla kommuner dennya budget- och redovisningsmodell som utarbetats av kommun- ochlandstingsförbunden. Det innebär att kommunerna över lag harenhetliga principer för den externa redovisningen.De frågor som tas upp i motionerna anknyter emellertid tillkommunernas interna redovisning. Inom detta område finns i dagstora skillnader mellan kommunerna. Detta beror bl.a. påskillnader mellan kommunerna avseende befolkningsstorlek,verksamhetens inriktning, organisationens struktur osv. Att fåen större enhetlighet i den interna redovisningen är därförförenat med vissa problem.Som utskottet framhöll vid behandlingen av yrkandena med sammainnebörd i betänkandet 1989/90:FiU1 innebärförnyelsearbetet inom den offentliga sektorn bl.a. en ökadmångfald vad gäller enskilda kommuners styr- ochledningsprinciper, val av organisering, grad av decentraliseringm.m. Mot denna bakgrund är det tveksamt om det är lämpligt attfrån statsmakternas sida föreskriva hur kommunernasinternredovisning skall se ut. Å andra sidan torde det ligga ikommunernas intresse att i större utsträckning kunna jämförakostnader för viss verksamhet kommuner emellan. Därigenom skapasunderlag för att bedöma hur effektiv verksamheten är. För dettakrävs en mer enhetlig redovisning. Utskottet vill i dettasammanhang framhålla att i takt med att kommunerna i ökadutsträckning inför nya och modernare ADB-stöd bör det blienklare att ge en mer lättillgänglig redovisning avegenregiverksamheten för den enskilda kommunen.Med det anförda avstyrker utskottet här aktuellamotionsyrkanden.Regional- och arbetsmarknadspolitiska motiv för offentligupphandlingI motionerna Fi514 av m.fl. (c) och Fi510av () föreslås ändrade regler för den statligaupphandlingen så att denna mer effektivt kan utnyttjas som medeli regional- och arbetsmarknadspolitiken. Även i motionernaFi512 av m.fl. (vpk), Fi207 yrkande 4 av IngerSchörling m.fl. (mp) och Fi516 av () angesregionalpolitiska skäl till att vidta ändringar iupphandlingsförordningen. I motionerna Fi512 och Fi207 uttalasen oro över en samordning av upphandlingsreglerna med debestämmelser som gäller inom EG. I motion Fi207 framhålls att enanslutning till EGs upphandlingsregler är utesluten.Det kan i vissa fall, som påtalas i motionerna, finnasanledning att överväga om den offentliga upphandlingen kananvändas i regionalpolitiskt eller sysselsättningspolitisktsyfte. Det är emellertid enligt utskottets mening olämpligt attstatliga myndigheter åläggs att göra bedömningar av politisknatur. Att hävda något annat vore att kräva att de politiskabesluten skall kunna åsidosättas av lokala förvaltningar. Detankommer på regeringen att göra de vidare bedömningar av ettupphandlingsärende som går utöver vad principen omaffärsmässighet vid upphandling tillåter. Detta framgår avbestämmelserna för statlig upphandling.Att åsidosätta upphandlingsförordningen vid upphandling isådana regioner som uppvisar en högarbetslöshet skulle innebära att den grundläggande principen omaffärsmässighet vid upphandling sattes ur spel. Det lederutskottet till slutsatsen att den statliga upphandlingen inteskall utnyttjas som regionalpolitiskt medel på det sätt somföreslås i här aktuella motioner. Det finns andra och mereffektiva sätt att bedriva regionalpolitik.I anslutning till och miljöpartietspartimotioner vill utskottet särskilt framhålla att utländskaupphandlingsmarknader är av stor betydelse för svensk export ochdärigenom för sysselsättningen inom landet. Det är därför somden pågående samordningen av upphandlingsreglerna med EG är avavgörande betydelse. Utskottet vill i detta sammanhang framhållaatt de internationella avtal som träffats inom t.ex. ominternationell konkurrens vid statlig upphandling självfalletmåste respekteras.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotionerna Fi207 yrkande 4, Fi510, Fi512 i berörd del, Fi514 ochFi516 i berörd del.Miljöpolitiska hänsyn vid upphandlingI motionerna Fi726 yrkande 3 av m.fl. (c)och Fi503 av m.fl. (c) krävs en ändring avupphandlingsförordningen med innebörd att en myndighet vidupphandling skall beakta den inverkan på miljön en produkt kanha.Även i motionerna Fi512 av m.fl. (vpk) ochFi516 av () krävs motsvarande förändringar iupphandlingsförordningen. I dessa två motioner understryksvikten av att en EG-anpassning inte får leda till att genuinasvenska miljöpolitiska mål äventyras.Gällande bestämmelser för den statliga upphandlingen inrymmermöjligheten att beakta de olika miljökrav som måste gälla förmyndigheternas verksamhet. Miljökraven kan således tydligt angesi de kvalitetskrav som måste ställas på den produkt eller tjänstsom skall upphandlas. Detta skall framgå av det s.k.förfrågningsunderlaget vid anbudsinfordran. Den grundläggandeprincipen för upphandling -- affärsmässigheten -- innebärsålunda att en myndighet skall beakta alla faktorer som ärnödvändiga för att upphandlingen skall bli så ekonomisk ochändamålsenlig som möjligt för myndigheten. Enligt utskottetsmening måste ändamålsenlighetskravet innebära att uppställdamiljökrav tillgodoses. Detta innebär att ett hänsynstagande tillmiljön väl låter sig förenas med gällandeupphandlingsbestämmelser.Utskottet vill understryka att det är viktigt att statligamyndigheter och verk bidrar till att miljöpolitikens måluppfylls. Det förefaller dock mindre lämpligt att reglera dettagenom detaljerade bestämmelser i upphandlingsförordningen. Detborde i stället kunna förutsättas att myndigheterna i hela sinverksamhet uppfyller uppställda miljökrav men också att de nogaföljer utvecklingen inom detta område och vidtar åtgärder när såär befogat. Det bör även här nämnas att införandet avmiljöavgifter kommer att bidra till att miljöaspekterna fårstörre tyngd i upphandlingen genom att avgifterna påverkarpriset på den aktuella varan eller tjänsten.Med det anförda avstyrks motionerna Fi503, Fi512 i berörd del,Fi516 i berörd del och Fi726 yrkande 3.I motion Fi509 av m.fl. (fp) framhålls attinga större beslut bör fattas utan att konsekvenserna för miljönhar utvärderats. Detta måste även gälla upphandling. Regeringenbör enligt motionärernas uppfattning ge statens representanter iupphandlingsdelegationen i uppdrag att starkt betonamiljöfrågorna vid utformningen av riktlinjer och allmänna rådför den offentliga upphandlingen.I motion Fi519 av m.fl. (m) anförs attett väl fungerande miljöavgiftssystem innebär att miljövänligaprodukter blir billigare än produkter som är mindremiljövänliga. Miljövänliga produkter blir därigenom automatisktmer konkurrenskraftiga. Såvitt utskottet förstår menarmotionärerna därför att det inte finns anledning för statligamyndigheter att särskilt beakta miljöfrågor vid upphandling.Som framhålls i motion Fi519 har regeringen i miljö- ochenergidepartementets bilaga till årets budgetproposition (prop.1989/90:100, bil. 16) understrukit att statliga myndigheter vidsin upphandling skall ta vederbörlig hänsyn och att nuvarandestatliga upphandlingsbestämmelser också möjliggör detta.Utskottet har även erfarit att upphandlingsdelegationen, sombestår av representanter för stat, kommun och landsting, inomkort kommer att publicera en informationsskrift med vissariktlinjer för miljöpolitiska hänsyn vid upphandling. Mot dennabakgrund finner utskottet att yrkandet i motion Fi509 ärtillgodosett och avstyrker därför motionen.I motion Fi519 hävdas att det med hänsyn till utbyggnaden avett miljöavgiftssystem inte föreligger några skäl förmyndigheterna att särskilt beakta miljöproblemen vidupphandling. Utskottet vill framhålla att miljöavgifterna ävennär de kommer att utnyttjas i större utsträckning inte kan antasspegla varornas eller tjänsternas totala miljömässigakonsekvenser varför det bör åligga myndigheterna att beaktamiljökonsekvenserna på det sätt som ovan angetts. Utskottetavstyrker sålunda motion Fi519. beträffande översyn av upphandlingsförordningen ochlagreglering av upphandlingatt avslår motionerna 1989/90:Fi508 yrkandena 2 och3 samt 1989/90:Fi513 yrkandena 1, 3 och 4,res. 1 (m,fp)res. 2 (v,mp) -motiv.2. beträffande statlig upphandling och hävningsrättatt riksdagenavslår motion 1989/90:Fi517,3. beträffande utformning av statsbidrag till kommunernaatt riksdagenavslår motion 1989/90:Fi506,4. beträffande enhetlig redovisningatt riksdagenavslår motionerna 1989/90:Fi505,1989/90:Fi508 yrkande4 och 1989/90:Fi513 yrkande 2,res. 3 (m,fp)5. beträffande regional- och arbetsmarknadspolitiska motivför offentlig upphandlingatt riksdagenavslår motionerna 1989/90:Fi207 yrkande 4, 1989/90:Fi510,1989/90:Fi512 i berörd del, 1989/90:Fi514 och 1989/90:Fi516 iberörd del,res. 4 (c)res.5 (v,mp)6. beträffande miljöpolitiska hänsyn vid upphandlinga) att avslår motionerna 1989/90:Fi503,1989/90:Fi509, 1989/90:Fi512 i berörd del, 1989/90:Fi516 iberörd del och 1989/90:Fi726 yrkande 3,res. 6(fp)res. 7 (c)res. 8 (v,mp)b) att avslår motion 1989/90:Fi519.Stockholm den 16 oktober 1990På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), i (s),(), Per (), (), IrisMårtensson (s), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), MarianneCarlström (s), () och (). Översyn av upphandlingsförordningen och lagreglering avkommunal upphandling (mom. 1)(), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "och 4" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening innehåller nuvarande regler för denoffentliga upphandlingen så många möjliga undantag frånprincipen om affärsmässighet att denna princip ofta kan frångåsi praktiken. Dessa undantag öppnar möjligheter för attexempelvis stödja vissa företag genom att inte följa detaffärsmässigt bästa anbudet. Syftet kan vara att förhindranedläggning eller inskränkning. Man gör avsteg avlokaliserings-, regional- och industripolitiska skäl.Mot denna bakgrund anser utskottet att en översyn avupphandlingsreglerna är motiverad i syfte att ge deaffärsmässiga övervägandena en mer avgörande roll. Stöd avolönsamma företag bör undvikas i största allmänhet och isynnerhet via undantagsregler för den offentliga upphandlingen.Om det i särskilt akuta lägen skulle bedömas nödvändigt medriktade insatser av exempelvis sysselsättningspolitiska skäl,bör detta ske med medel direkt över statsbudgeten.Vid en översyn av upphandlingsreglerna är det även angelägetatt reglerna för upphandling av tjänster ges större räckvidd. Idetta sammanhang bör även den verksamhet som för närvarandesköts i egen regi av den offentliga sektorn beaktas. Allatillfällen till anbudsupphandling bör utnyttjas för transporter,städning, fastighetsskötsel, matlagning osv. De regler förupphandling som skall garantera affärsmässighet och opartiskheti den statliga upphandlingen bör också ställas på valet mellanegen regi och entreprenad.Utskottet är av samma mening som motionärerna att denkommunala upphandlingen, liksom den statliga, bör regleras ilag. Upphandlingsärenden är ofta av mycket komplicerad natur,varför möjligheterna att påtala avsteg frånupphandlingsreglementet kan vara små. För lagreglering talarockså den kommunala upphandlingens växande betydelse för denekonomiska aktiviteten i Sverige.Ytterligare fördelar skulle uppnås genom attupphandlingsreglerna skulle få samma status över hela detoffentliga området. Det finns ett klart behov av ett fördjupatsamarbete vad gäller upphandlingsregler mellan den statligasektorn och kommunsektorn. Detta samarbete måste intensifieras.Att kommunerna lagstiftningsvägen åläggs att följa klararegler för inhämtande av anbud har också betydelse för främjandeav frihandel och konkurrens.En översyn av upphandlingsförordningen kommer att äga rum ianslutning till EES-förhandlingarna. Som utskottet ser detskulle de förändringar utskottet här förordat underlätta dennaförhandlingsprocess.Vad utskottet här anfört om en översyn av de offentligaupphandlingsreglerna och en lagreglering av den kommunalaupphandlingen bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande översyn av upphandlingsförordningen ochlagreglering av upphandlingatt medanledning av motionerna 1989/90:Fi508 yrkandena 2 och 3 samt1989/90:Fi513 yrkandena 1, 3 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Översyn av upphandlingsförordningen och lagreglering avkommunal upphandling (mom. 1, motiveringen)() och () anser att den del avutskottets yttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet vill" ochslutar med "och 4" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning innebär de förändringar iupphandlingsförordningen som förordas av motionärerna att detblir ännu svårare än vad som gäller inom ramen för nuvaranderegler att bl.a. ta regional- och miljöpolitiska hänsyn vidupphandling. Uppenbarligen är det motionärernas strävan att ävenuppnå full överensstämmelse med de regler som planeras gällainom EG. Utskottet vill bestämt motsätta sig en sådan förändringav upphandlingsförordningen.