bet · GE01KrU2 · 1990-10-04 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag i sju motionerväckta under allmänna motionstiden . Förslagen tar sikte pådels allmänt turistfrämjande åtgärder, dels särskilda insatser iBohuslän, , och Öland.Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag.Till betänkandet är fogat tre reservationer. 1989/90:Kr501 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skyldigheten för svenskaresearrangörer att informera om miljösituationen ituristländerna.1989/90:Kr503 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att turistråd får i uppdrag attgöra en särskild satsning på utveckling av Mälarturism ienlighet med vad som i motionen anförts.1989/90:Kr512 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statsbidrag till VA-området inom det primärarekreationsområdet Öland.1989/90:Kr514 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom riktade insatser för att utveckla kulturturismen i Värmland.1989/90:Kr523 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om turismen i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förlägga ett dokumentations- ochinformationscenter för turism till eller annan del avlänet.1989/90:Kr524 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom turismens betydelse för landsbygdens utveckling och åtgärderför att främja turismen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo268.1989/90:Kr525 av m.fl. (c) vari yrkas2. att beslutar avskaffa begreppet primärarekreationsområden,4. att hos regeringen begär förslag tillstimulansåtgärder för prisbilligt semesterboende i enlighet medvad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär att en brett upplagdinformationskampanj utomlands genomförs om gällande bestämmelserför svensk allemansrätt,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om turistfrämjande åtgärder.Vissa frågor om turistfrämjande åtgärder (motionerna Kr524 ochKr525 yrkandena 4 och 6)MotionsmotiveringarI den motivering till förslaget i motion Kr524 (m) som lämnasi motion Jo268 erinrar motionärerna om att turismen har kommitatt spela en allt större roll även på landsbygden. Som exempelhärpå nämner de bilturismen samt utbyggnad av stugbyar ochskidlifter. De anser att en utveckling av turism i småskaligaformer kan utgöra en viktig komponent i landsbygdens utveckling.För att turismen skall kunna vidareutvecklas är, sägermotionärerna, en fri konkurrens på likartade villkor nödvändig.De menar därför att kommunernas engagemang på turistområdet börbegränsas. I detta sammanhang anförs följande.Många kommuner driver eller subventionerar turismverksamhet.Skattebetalarna tvingas därigenom bekosta verksamhet som inteprimärt är avsedd för kommuninvånarna. Kommunen driver sällanverksamheten efter marknadsmässiga principer. Den kommunalainblandningen försämrar förutsättningen för privatanäringsidkare. Konkurrens på lika villkor borde vara ensjälvklarhet.I motion Kr525 (c) framhålls att det är viktigt för turismenatt det finns en levande landsbygd. Med en levande landsbygdavser motionärerna en bygd som inte är utarmad på människor ochdär det finns olika möjligheter till försörjning. De anser atten ökad satsning på olika turistiska aktiviteter på den svenskalandsbygden skulle kunna ge den svenska turistnäringen en ny ochegen profil.Enligt motionen är turistnäringen till största delen ensmåföretagarverksamhet som mycket väl kan kombineras med annatarbete. Som exempel härpå nämner motionärerna att service somnormalt utförs av heltidsanställd personal hos kommun ochlandsting med fördel kan uppdras att utföras av annan person somkan behöva sådan inkomstmöjlighet som tillskott för sin egenverksamhet. Vidare menar de att spridning av semester och godaallmänna kommunikationer kan göra det lättare för turisten attfå god service och få tillgång till attraktiva områden som i dagär överbefolkade under en kort period.Vidare anser motionärerna att det är nödvändigt att ökautbudet av billiga semesterbostäder. De menar att fler privatafritidshus skulle kunna användas för turistboende. Enligtmotionärerna bör samhället genom olika åtgärder stimulerafritidshusägarna till ökad uthyrning.Vissa uppgifter med anledning av motionernaKommunal turistverksamhetSvenska kommunförbundet redovisar i skriften Fritid -- faktaom fritid och turism 1988 bl.a. följande uppgifter rörandekommunernas turistverksamhet.Sedan 1984 har kommunernas åtgärder och åtaganden för turismennästan fördubblats. Kostnadsutvecklingen från 281 milj.kr. år1984 till 553,6 milj.kr. innebär en ökning med 97%.Intäktssidans ökning från 122 milj.kr. till210,3 milj.kr. motsvarar en ökning på . Kommunernas stödtill hotellrörelser uppgår till 46,6 milj.kr. Intäkterna förverksamheten har beräknats till 1,7 milj.kr. 52 kommuner ser detsom angeläget att stödja något eller några hotell på orten.Många kommuner lämnar stöd till vandrarhem på olika sätt bl.a.genom hyressubventioner. Av totalt 497 stugbyar är 173kommunägda. Av 764 campingplatser ägde kommuner 452.År 1987 lämnade 46 kommuner bidrag till lokala turistföretag,aktiebolag eller stiftelser med 44 milj.kr.Förutom bidrag till turistorganisationer på länsnivåförekommer det att kommuner bidrar med satsningar pådelregionala turistorgan typ Glasriket, Blå kusten, Tygriketetc. med 41 milj.kr.Turistpolitikens sociala målsättningTuristrådet bedriver i samarbete med iSverige (LO) ett utvecklingsprojekt avseende ökade möjlighetertill rekreation och fritidsresande. Inom anslag harunder innevarande budgetår 1 milj.kr. avsatts för projektet somskall pågå under tre och ett halvt år.UtredningsarbeteUnder tillkallades en parlamentarisk kommitté meduppdrag att dels utforma ett nytt system för statens bidrag tillkommuner och landsting, dels se över den kommunala sektornsövriga finansieringskällor. Enligt direktiven (dir. 1990:20)skall kommittén redovisa en eller flera lösningar. följande.att kommunernas och landstingens verksamhet kan finansierasinom ramen för en total utdebitering (exkl.församlingsskatt) på högst /skattekronaatt ytterligare utjämning av kommunalskatterna uppnås, så attskillnader i utdebitering mellan kommuner resp. landsting iförsta hand speglar skillnader i service- och avgiftsnivå samthur effektivt verksamheten bedrivs,att en förnyelse och utveckling av den offentliga sektornstimuleras,att statens bidrag så långt möjligt fördelas efter generellaprinciper,att effekter av aktuella förändringar inom bl.a.skattelagstiftningen, äldre- och handikappomsorgen ochskolområdet beaktas.Utredningsarbetet skall bedrivas med den utgångspunkten attkommunernas och landstingens verksamhet skall anpassas till desamhällsekonomiska förutsättningarna. En mer effektiv kommunalverksamhet skall stimuleras. Kommittén bör översiktligt övervägainstrumenten för statlig målstyrning och hur uppföljning av denkommunala verksamheten bör utvecklas.Utredningsarbetet skall enligt direktiven vara avslutat senastden 31 oktober 1991.I juni 1990 tillkallades en kommitté med uppdrag att följa ochrapportera kring olika effekter av 1990--skattereform.I direktiven (dir. 1990:44) anges att kommittén i sinutvärdering skall belysa effekter i följande avseenden, nämligenfördelningen av inkomster och förmögenheter, utbudet ochallokeringen av arbetskraft, effekter på lönebildningen samtsparande och kapitalallokering. Även effekterna påbostadsmarknaden samt regionalpolitiska effekter avskattereformen bör belysas.I direktiven redovisas att statens industriverk fått ettuppdrag på området. I regeringsbeslutet (nr 7industridepartementet) anges att industriverket i samråd medSveriges turistråd och berörda länsstyrelser, regionalautvecklingsfonder och kommuner skall följa utvecklingen påturistorter i , , , Kopparbergsoch samt och . Uppdraget skall ledafram till en bedömning av de skattepolitiska beslutens effekterpå den regionala utvecklingen samt till överväganden omeventuella åtgärder av regionalpolitisk art.Delrapporter skall lämnas och 1992. En slutrapportskall redovisas senast den 15 mars 1993.Tidigare riksdagsbehandlingVid behandlingen av förslag rörande turism ochrekreation (bet. 1988/89:KrU14) påpekade utskottet attTuristrådet inlett ett samarbete med LO och planerade samarbetemed pensionärsorganisationer, hyresgäströrelsen ochinvandrarorganisationer för att utveckla produktidéer ochinformation. I detta sammanhang nämnde utskottet projektetsom bl.a. syftar till att på olika sättinformera om hur man kan upptäcka på nära håll ellerlängre bort, under längre ledigheter eller bara för ettveckoslut. Utskottet anförde att arbetar medturistfrågor utifrån såväl ekonomiska som socialautgångspunkter. Utskottet förutsatte därför att det arbete somTuristrådet bedriver eller planerar på olika områden för attgöra olika former av turism och rekreation tillgängliga för såmånga som möjligt i samhället fullföljs och vidareutvecklas.I samma betänkande behandlade utskottet även motionsförslag ombl.a. betydelsen av goda allmänna kommunikationer och spridningav semester. Med anledning av dessa förslag anförde utskottetföljande.Utskottet har (senast KrU 1987/88:20)avstyrkt förslag med samma syfte som det här aktuella. Utskottethar därvid bl.a. hänvisat till att semesterspridningen i förstahand är en fråga för arbetsmarknadens parter och att förslag omspridning av skolornas sportlov liksom frågan om allmännakommunikationer enligt de förslag som förelagts riksdagenföregående budgetår diskuteras i strukturplan.Tillgången till allmänna kommunikationer är självfallet av storbetydelse för möjligheterna att utveckla turismen, speciellt iett land som med stora avstånd.Utskottet utgår från att regeringen uppmärksammar de problemsom motionärerna aktualiserat. Utskottet förutsätter attturismens intressen kan tillgodoses i den fortsatta utvecklingenav semesterfrågornas behandling samt genom det fortsatta arbetetmed transportlösningar med anledning av beslut omtrafikpolitiken (TU1987/88:13). En särskild framställning frånriksdagens sida med anledning av motionsyrkandet är intepåkallad.Utskottet avstyrkte motionsförslaget som avslogs av riksdagen.Frågor om stöd till turism i olika regioner m.m. (motionernaKr503, Kr514 och Kr523)MotionsmotiveringarEnligt motion Kr503 (v) är ett område som är vällämpat för rekreation och turism. Motionären hävdar dock attmöjligheterna att uppleva Mälarlandskapet som en helhet ärbegränsade. Båttrafiken på är dåligt utbyggd och detfinns inte ett tillräcklig väl utbyggt nät av vandrarhem ochcampingplatser runt Mälaren.Hon förordar därför att turistråd i samarbete medkommunerna runt skall utarbeta en utbyggnadsplan förMälarturismen. Motionären anser att skulle kunna varaen lämplig utgångspunkt för en utvecklad Mälarturism och att ensådan satsning skulle kunna bidra till en positiv utveckling avSödertäljes arbetsmarknad.I motion Kr523 (fp) framhålls att turismen är av mycket storbetydelse för . Motionärerna som hänvisar till en år1988 genomförd undersökning Turism i påpekar attturistnäringen ger över 3000 heltidsarbeten. De anför att detär önskvärt att den svenska turistnäringen kan utvecklas ocherbjuda alternativ till semester i utlandet. Motionärerna pekarpå vissa problem för turistnäringen bl.a. ofördelaktigalånebestämmelser för investeringar samt de stora kostnader somvissa kommuner har för utbyggnader av vatten och avlopp samt förvägar och hamnar.Vidare förordar motionärerna att ett dokumentations-ochinformationscenter för turism skall byggas upp i Bohuslän.Centret som skall samarbeta med skall ha tilluppgift att samla aktuell kunskap med anknytning till turismen.Behovet av åtgärder för att utveckla den värmländskakulturturismen poängteras i motion Kr514 (m). följande.För det första bör en besöksanläggning av hög klass skapas iKarlstad som kan kanalisera turistströmmen vidare ut i länet. Deplaner som och Museumgemensamt skisserat för utgör därvid en godgrund.Denna anläggning skall i sig innehålla en värmländskbasutställning för natur och kultur och därigenom kunna fungerasom ett regionalt "natur-och kulturrum". Den kommer vidare attbestå av ett vänerakvarium, fornbyverksamhet och naturstigar och-aktiviteter etc.En sådan anläggning kräver självklart en del resurser. Här börde medel som både och riksantikvarieämbeteterhållit för informationsinsatser kunna disponeras.Vissa uppgifter i anslutning till motionernaFör att främja turistverksamheten i bildades inovember 1989 Föreningen -- ideell förening. stiftare ingår 14 kommuner från Mälarbygden.Föreningens uppgift anges i stadgarna vara att utvidga ochfördjupa samarbetet mellan kommuner och regioner i ,att främja och utveckla närturism och rekreation inomMälarområdet samt att främja gemensam utåtriktad marknadsföring.Turistrådets delegation har lämnat ett bidrag om150000 kr. till ett norsk-svenskt samarbetsprojekt som syftartill att utveckla turismen kring sju fästningar vid den svenskavästkusten och den sydvästra norska kusten. Ansvarig förprojektet i är Turist. I ansökan till Turistrådetbeskrivs projektet enligt följande.Längs den svenska och i sydöstra finns 7stora gamla fästningar bevarade. Bakom dessa finns en spännandehistoria, som i många delar är gemensam för flera avfästningarna. Fästningarna är i festning i ,Fredrikstad festning i Fredrikstad och Fredrikstens festning iHalden samt i på , Bohusfästning i , Nya i ochVarbergs fästning i Varberg.För att på ett lättillgängligt och samordnat sätt kunnalevandegöra dessa fästningar har en idé om ett samverkansprojektmellan kulturen och turismen i de två länderna tagit form.På grundval av detta tog Turist 1987 initiativet tillatt samla företrädare för både kultur-och turistintressen i enarbetsgrupp. En av de första arbetsuppgifterna som genomfördesvar att upprätta ett fästningsprogram i vilket projektetpresenteras. Syftet med programmet har varit att lägga grundentill ett fortsatt samordnat utvecklingsarbete för fästningarna.Motivet för att satsa på ett samordnat utvecklingsarbete är attgemensamma insatser kommer att göra fästningarna mer attraktivaoch lönsamma som besöksmål än om varje fästning utvecklas försig.Kostnaderna för utvecklingsinsatserna under 1990 och 1991beräknas till drygt 500000kr.Tidigare riksdagsbehandlingVid behandlingen av motionsförslag om stöd till olikaturistprojekt på regional nivå uttalade utskottet (bet.1988/89:KrU14) bl.a. att det primära ansvaret för att främja ochutveckla turismen ligger hos de olika producenterna på detlokala och regionala planet. uppgift är att påolika sätt stödja lokala och regionala initiativ medutgångspunkt i ett riksperspektiv och i rådets sektoriellaansvar för turism och rekreation i . Försöks-ochutvecklingsarbeten inom turismen stöds genom särskilda medel somfördelas av turistrådet.Utskottet avstyrkte motionsyrkandena som avslogs av riksdagen.Bidrag till investering i vatten- och avloppsnät (motionKr512)I motion Kr512 (c) pekas på de problem som turismen på Ölandinnebär för kommunerna. Motionären tar särskilt upp de storainvesteringar som behöver göras för vatten och avlopp. Imotionen anförs bl.a. följande.För de små kommunerna på med svagt befolkningsunderlagoch låg skattekraft är det en omöjlig uppgift att på egen handfinansiera anläggningar som ska serva ett befolkningsunderlag påca en halv miljon personer . Kommunernamåste ha hjälp i form av statsbidrag och subventionerade lån.Uppgifter med anledning av motionenExtra skatteutjämningsbidrag kan efter ansökan hos regeringenbeviljas i syfte att stödja kommuner i en besvärlig ekonomisksituation. För /91 föreslog regeringen ibudgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil. 9) att extraskatteutjämningsbidrag för skulle utgå med 230 milj.kr.I samband med behandlingen av regeringsförslaget avstyrktefinansutskottet (bet. 1989/90:FiU29, s. 31) motionsförslag omatt vissa förhållanden -- bl.a. kostnaden för strandstädning --särskilt borde beaktas vid fördelningen av de extraskatteutjämningsbidragen. framhöll i sitt avriksdagen godkända betänkande -- vari regeringens förslag ommedelsanvisning tillstyrktes -- bl.a. följande.Vad gäller de extra skatteutjämningsbidragen ärbedömningsgrunderna för bidragens fördelning inte särskiltreglerade i lagen eller förordningen om skatteutjämningsbidrag.Till grund för fördelningen ligger i stället vissa uttalanden avriksdagen samt regeringsbeslut om bidragens användning.Bedömningen av bidragsbehovet görs mot bakgrund av den samladekommunalekonomiska situationen i kommunen. I bedömningen ingårockså utvecklingen av näringslivet i kommunen,befolkningsutvecklingen samt vissa andra faktorer av störrebetydelse.Som utskottet anfört vid tidigare tillfälle (1988/89:FiU29) ärdet, enligt utskottets mening, således redan möjligt att väga infaktorer av det slag som diskuteras i de aktuella motionerna ide fall de har en påtaglig inverkan på respektive kommunsekonomiska situation. Kommunerna kan i sina ansökningar ombidrag särskilt framhålla olika typer av belastning på denkommunala ekonomin.Begreppet primärt rekreationsområde (motion Kr525 yrkande 2)I motionen erinras om de riktlinjer för samhällets insatserför rekreation och turism som antog (prop.1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46). Enligt dessa riktlinjerborde den framtida utbyggnaden för turism och rekreation skegenom samordnade åtgärder i 25 s.k. primära rekreationsområden,och en särskild beredning -- rekreationsberedningen --tillskapades för planering och samordning av de statligainsatserna för rekreation. Motionärerna påpekar att i samtligaprimära rekreationsområden finns nu planer som skall tillgodoseriksintressen, men planerna kan inte förverkligas eftersom ettgenomförande av dem förutsätter statliga bidrag i en omfattningsom ej är möjlig. I motionen anförs vidare följande.Planeringen startades med förespeglingar om statliga medel vidförverkligandet. Dessa planer saknar nu i flera avseendenaktualitet och kan komma att utgöra hinder för annannäringslivsutveckling, varför begreppet primärarekreationsområden nu bör avskaffas och ge utrymme för merrealistisk planering för turism och friluftsliv. Allakommuner inser betydelsen av att planera för detta behov.Vissa uppgifter i anslutning till motionenÅr 1975 lade statsmakterna fast vissa riktlinjer för planeringoch samordning av samhällets insatser för rekreation och turism(prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46).Förslagen i propositionen grundades på det utredningsarbetesom utförts av kommittén för planering av turistanläggningar ochfriluftsområden. Riktlinjerna innebar bl.a. att samhälletsinsatser skulle inriktas på att göra det möjligt för alla attutnyttja områden och anläggningar för rekreation och turism. Ipropositionen underströks att en bättre samordning borde ske avolika samhälleliga insatser för rekreation och turism. Ensamordning av den planering som sker för rekreation och turismoch den regionalpolitiska planeringen var enligt propositionennödvändig. Föredragande statsrådet påpekade att de områden somär av riksintresse för rekreation och turism ofta är belägna iregioner med dålig sysselsättning. Anläggningar för rekreationoch turism kan ge sysselsättning såväl på kort sikt underuppbyggnadsskedet som på lång sikt genom det personalbehovdriften av anläggningarna framkallar. I propositionen framhöllsvidare att även om en bygd inte kan ha turism som endautkomstmöjlighet så kan bygden genom turismen få ett viktigtkomplement till övriga näringar.I propositionen föreslogs också att 25 större områden i landetskulle utpekas som s.k. primära rekreationsområden. Vidbehandlingen av regeringsförslaget gjorde civilutskottetföljande uttalande.Utskottet vill i denna fråga betona demarkhushållningsaspekter som leder den fysiska riksplaneringenoch därmed behovet av att i första hand för dessaplaneringssyften ange vissa för turism och rekreation särskiltlämpade större och sammanhängande områden. Innebörden därav blirdå närmast att för dessa områden gäller som särskild riktlinje iden fysiska riksplaneringen att planeringen skall utgå även frånsyftet att områdena skall kunna på ett ändamålsenligt sättanvändas för rekreation och turism. Markanvändningsplaneringeninom området skall sålunda utgå från detta och innebära envägning därav mot riksplaneringens övriga riktlinjer.Rekreationssyftet innebär bl.a. att betydande områden kan behövaavsättas för det rörliga friluftslivet men även för vetenskaplignaturvård och kulturminnesvård.Vidare föreslogs att en särskild beredning skulle tillskapasför planering och samordning av de statliga insatserna förrekreation -- rekreationsberedningen. beslöt ienlighet med regeringens förslag.Rekreationsberedningen lade i rapporten (DsJo 1978:2) Statligainsatsen för turism och rekreation fram vissa förslag om denfortsatta verksamheten på rekreations-och turistområdet. Dessainnebar bl.a. att förutsättningar för en utveckling av primärarekreationsområden och andra viktiga områden för turism ochrekreation borde ökas genom vissa förändringar i befintligastatliga stödformer. Förslagen innebär också att en nymarkförvärvslånefond och ett rekreationspolitisktinvesteringsstöd (lån och/eller bidrag) skulle inrättas.Beredningen ansåg att för viktigare rekreationsområden bordeöversiktliga utvecklingsprogram för turism och rekreationutarbetas samt att särskilda insatser skulle göras i vissaprimära rekreationsområden, nämligen där utvecklingsåtgärderbedömdes vara mycket angelägna.Beredningens förslag behandlades budgetproposition,vari föredragande statsrådet förklarade att han inte då varberedd att ta ställning till rekreationsberedningens förslag omsärskilda statliga insatser. För att förstärka planeringen inomde primära rekreationsområdena beslöt påförslag av regeringen (prop. 1978/79:100 bil. 13, bet. KrU1978/79:22, rskr. 229) att ställa vissa medel tillrekreationsberedningens förfogande.År 1983 föreslog rekreationsberedningen i sitt slutbetänkande(SOU 1983:43) Områden för turism och rekreation att 8 av de 25områdena skulle prioriteras när det gäller turism och rekreationoch att särskilda insatser skall göras i dessa områden. Iregeringens förslag om turist-och rekreationspolitiken m.m.(prop. 1983/84:145 bil. 1) avvisades beredningens förslag. Ipropositionen framhölls att det grundläggande syftet med attpeka ut de primära rekreationsområdena var att skapa delshandlingsfrihet i fråga om markanvändning, dels skydd mot olikaformer av oönskad exploatering.I lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.(naturresurslagen) lämnas i 3 kap. 2 § särskildahushållningsbestämmelser för vissa områden av riksintresse.Samtliga områden har stora värden när det gäller naturvård,kulturminnesvård, turism och friluftsliv. I stor utsträckningsammanfaller områdena med de 25 primära rekreationsområdena.I förordningen (1982:677) om regionalpolitiskt stöd angavsursprungligen som allmänvillkor för att regionalpolitiskt stödskulle kunna lämnas till turistverksamhet att denna bedrevs inomstödområdena A och B samt om särskilda skäl förelåg även inomprimära rekreationsområden inom stödområde C.År 1989 föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop.1988/89:100 bil. 12 s. 41) att det regionalpolitiska stöd tillturistverksamhet i primära rekreationsområden inom stödområde Csom dittills hade utgått skulle upphöra. Arbetsmarknadsministerngav följande motivering till sitt förslag.Regionalpolitiskt stöd till turistverksamhet kan enligtriksdagens beslut lämnas endast i stödområde A och B samt, omdet finns särskilda skäl, i primära rekreationsområden inomstödområde C. Marknaden för turism bedöms som växande menär inte obegränsad. Om stöd lämnas till turistverksamhet iområden där det även finns goda möjligheter för annan verksamhett.ex. industri, kan det innebära att turistunderlaget föranläggningarna inom fjällområdena minskar så kraftigt att deinte blir lönsamma eller att det inte blir möjligt att där byggaut turistnäringen.