bet · GE01LU2 · 1990-09-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet sex motioner omolika aktiebolagsrättsliga spörsmål.De frågor som tas upp i motionerna rör bl.a.aktiekapitalets storlek, aktieägarnasskadeståndsansvar, förbudet mot förvärv av egna aktieroch möjligheten att utge aktier med olika röstvärde.I en av motionerna framförs önskemål ommiljöredovisning i företag, och i en annan motionbegärs en översyn av aktiebolagslagen när det gällerbl.a. minoritetsskyddet och styrelseordförandensställning.Motionen om förvärv av egna aktier harremissbehandlats, varvid yttranden avgivits avbankinspektionen, styrelsen för ,, ,Småföretagens riksorganisation, Aktiefrämjandet,Föreningen auktoriserade revisorer riksförbund.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden medhänvisning till pågående utrednings- ochberedningsarbete. Utskottets ställningstagande harföranlett tre reservationer (fp, c resp. mp), vilkahar fogats till betänkandet. 1989/90:L202 av () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i 15 kap. aktiebolagslagen att skärpning skerav aktieägares skadeståndsansvar.1989/90:L206 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en översyn avaktiebolagslagen genast genomförs med inriktningfrämst på de områden som angivits i motionen.1989/90:L208 av m.fl. (c) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N236yrkas att hos regeringen begär att enutredning tillsätts med direktiv att lägga förslag omen rätt för företag att under en begränsad tidförvärva de egna aktierna.1989/90:L209 av m.fl. (s) variyrkas att hos regeringen begär förslag omhöjning av minimibeloppet för aktiekapital till150000 kr.1989/90:L211 av m.fl. (mp) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Fi725yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändiga ändringar iaktiebolagslagen och andra lagar för att kompletteraårsredovisningarna med miljöredovisning medmaterialbalans hänförliga till företagensverksamheter.1989/90:L214 av m.fl. (fp) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:N357yrkas att hos regeringen begär förslag omförbud mot röstvärdesdifferentiering vid börsnoteratföretags nyemission på börsens AI- och AII-listor.InledningAssociationsrätten har sedan början av 1970-taletvarit föremål för ett fortlöpande reformarbete. Påaktiebolagsrättens område togs ett första steg år 1973då betydelsefulla ändringar vidtogs i 1944 årsaktiebolagslag (prop. 1973:93, bet. Ett viktigtsyfte med reformen var att trygga bolagenskapitalförsörjning. Bl.a. ändrades reglerna omnyemission på så sätt att avvikelse kunde ske från degamla aktieägarnas företrädesrätt (riktadeemissioner). Vidare gavs bolagen rätt att ge utkonvertibla skuldebrev, dvs. skuldebrev som kan bytasut mot aktier i det låntagande bolaget. Reformeninnebar också att minimigränsen för aktiekapitalethöjdes från . (prop.1975:103, bet. LU 1975/76:4) ersattes 1944 årsaktiebolagslag med en ny aktiebolagslag (1975:1385).Lagstiftningen innebar i huvudsak en genomgripandeteknisk översyn av aktiebolagsrätten. Den nyaaktiebolagslagen (ABL) trädde i kraft den 1 januari1977.Turen kom härefter till lagstiftningen omhandelsbolag och enkla bolag. tillkalladessärskilda sakkunniga, vilka antog namnet 1974 årsbolagskommitté, för att göra en översyn av dennalagstiftning. I kommitténs uppdrag ingick också attutreda frågan om en särskild bolagsform för mindreföretag och vissa aktiebolagsrättsliga spörsmål.Bolagskommittén redovisade resultatet av sitt arbete ibetänkandena (SOU 1978:66) Andelsbolagslag, (SOU1978:67) Nya bolagsregler och (SOU 1979:46)Koncernbegreppet m.m. Förslaget till en ny bolagsform,s.k. andelsbolag, mötte vid remissbehandlingen kritikoch kom därför inte att läggas till grund för någonproposition. På grundval av bl.a. kommitténs tvåövriga betänkanden framlades i proposition 1979/80:143förslag till dels ny lag om handelsbolag och enklabolag, dels lag om årsredovisning m.m. i vissaföretag, dels vissa ändringar i ABL. Förslagen ipropositionen antogs av (LU 1980/81:4). Lagen (1980:1102) om handelsbolag ochenkla bolag liksom den genomförda lagstiftningen iövrigt trädde i kraft den 1 juli 1981.Våren 1987 antog en lag (1987:667) omekonomiska föreningar som ersatte lag i sammaämne (prop. 1986/87:7, bet. Lagstiftningeninnebar i huvudsak en modernisering och förenkling avtidigare bestämmelser. Den nya lagen om ekonomiskaföreningar trädde i kraft den 1 januari 1988.Utöver vad som ovan angivits har ändringar i ABLfortlöpande genomförts --1989. Blandändringarna kan nämnas att bestämmelserna omskyldighet för aktiebolag att träda i likvidation dåaktiekapitalet delvis har gått förlorat skärptes år1984. Påföljande år slopades kravet på svensktmedborgarskap för bl.a. styrelseledamöter såvittgäller medborgare i de övriga nordiska länderna. Genomlagändring som trädde i kraft fickde regler om personligt betalningsansvar som åliggerstyrelseledamöterna i vissa likvidationssituationer enannan utformning . ändradesreglerna om styrelserepresentation för anställda ochsammanfördes i en ny lag, lagen (1987:1245) omstyrelserepresentation för de privatanställda.Nära anknytning till det aktiebolagsrättsligaregelsystemet har de bestämmelser som reglerarvärdepappersmarknaden. Genom lagen (1979:749) omStockholms fondbörs infördes nya regler om börsensorganisation och arbetsformer. Vidare infördes genomlagen (1985:571) om värdepappersmarknadenstraffsanktionerade förbud mot s.k. insiderhandel medaktier och andra värdepapper som getts ut av börsbolageller OTC-bolag. fattade beslutom lagstiftning om ett kontobaserat system förregistrering av aktier m.m. (prop. 1988/89:152, bet.1989/90:LU5). Lagstiftningen innebär att systemet medaktiebrev avskaffas i alla avstämningsbolag, dvs.sådana aktiebolag för vilka Värdepapperscentralen VPCAktiebolag (värdepapperscentralen) för aktieboken. Derättsverkningar som varit förbundna medaktiebreven kommer härigenom att i stället knytas tillregistrering på konto hos värdepapperscentralen.På grundval av den rapport som avlämnats av den s.k.Leo-kommissionen (Ds Fi 1986:21, Riktade emissioner avaktier m.m.) infördes lagen (1987:464) omvissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m.samt genomfördes vissa ändringar i ABL, allt i syfteatt stärka minoritetsskyddet i samband med beslut omriktade emissioner och vid tilldelning av aktier.På begäran av (NU 1986/87:4) tillkalladeregeringen (Fi1987:03). Kommittén avlämnade betänkandet(SOU 1989:72) Värdepappersmarknaden . Ibetänkandet redovisar kommittén en rad övervägandenoch förslag rörande förhållandena påvärdepappersmarknaden. Bl.a. föreslås en avsevärdutvidgning av personkretsen vid s.k. insiderhandel medaktier och andra värdepapper samt en ny lagbestämmelsei om otillbörlig kurspåverkan. frågan i vad mån enskilda aktieägaresmöjlighet att föra skadeståndstalan mot bolagetsfunktionärer behöver förbättras samt frågan omskyldighet för förvärvare av viss väsentlig andel avett bolags aktier att på samma villkor erbjuda sig attköpa övriga aktier i bolaget, s.k. erbjudandeplikt.Bland förslagen märks också förslag till nya och merändamålsenliga regler om offentlighet av aktiebokensuppgifter om aktieinnehav.Även andra utredningsbetänkanden med anknytning tillde olika motionsspörsmålen har framlagts under desenaste åren. Sålunda har ägarutredningen i sitthuvudbetänkande (SOU 1988:38) Ägande och inflytande isvenskt näringsliv övervägt bl.a. en förändring avbestämmelserna rörande aktiebolags möjligheter attemittera aktier med olika röstvärde. Frågor omröstvärdesdifferenser har också behandlats iröstvärdeskommitténs betänkande (SOU 1986:23) Aktiersröstvärde. Vidare har betalningsansvarskommittén ibetänkandet (SOU 1987:59) Ansvarsgenombrott m.m.föreslagit lagstiftning bl.a. om personligtbetalningsansvar i vissa fall för i första handaktieägare och medlemmar i ekonomiska föreningar.Som ett led i det nordiska lagstiftningssamarbetetpå aktiebolagsrättens område har i , Finlandoch påbörjats ett utredningsarbete genomnationella kommittéer rörande lagstiftningsbehovet påifrågavarande område. Utredningsarbetet syftar ocksåtill en utvärdering av uppnådda resultat och pågåendearbete inom EG på bolagsrättens ochvärdepappersrättens område. I kommittédirektiven (dir.1990:46) för den i tillsatta utredningen angesatt kommittén skall göra en översyn av ABL och därvidföreslå de lagändringar som erfordras med hänsyn tillden pågående europeiska integrationen samt vidareöverväga bl.a. frågor som rör aktiebolagets kapitaloch finansiella instrument, aktiebolagets organisationoch aktieägarnas minoritetsskydd.Vid sidan av de initiativ som tagits frånstatsmakternas sida har åtgärder också vidtagits frånbörsstyrelsens och näringslivets sida. Börsstyrelsenbeslöt bl.a. att tillkalla tre utredare föratt mot bakgrund av händelseförloppet i Fermentaanalysera de principfrågor och övriga förhållanden somär av betydelse för fondbörsen och aktiemarknaden.Utredningen lämnade en slutrapport tillfondbörsen, -- fakta och erfarenheter. Irapporten framläggs bl.a. förslag till ändringar i ABLsom syftar till att stärka minoritetsskyddet genomrösträttsbegränsningar. Vissa av utredningens förslaghar utgjort underlag för de förslag som upptagits ivärdepappersmarknadskommitténs ovannämnda betänkande.Sveriges industriförbund och Stockholmshandelskammare inrättade Nämnden föraktiemarknadsfrågor. Nämnden skall enligt sina stadgarverka för god sed på den svenska aktiemarknaden genomuttalanden samt rådgivning och information. Nämndenhar som den har verkat avgivitåtskilliga uttalanden, bl.a. om riktade emissioner.Inom Europeiska gemenskaperna (EG) har strävandenaatt harmonisera aktiebolagsrätten mellanmedlemsländerna resulterat i bl.a. flera förslag förordning om s.k. Europabolag. Avsikten är att ettsådant Europabolag skall utgöra en övernationellassociationsform som kan användas som alternativ tillde inhemska bolagsformerna. Arbetet med enEuropabolagsförordning har stött på åtskilligasvårigheter men fick förnyad aktualitet genom ett avEG-kommissionen utarbetat memorandum i frågan.Kommissionen har numera framlagt ett förslag till enförordning om Europabolag och till ett direktiv somkompletterar förordningen i fråga om de anställdasinflytande. Enligt den föreslagna förordningen skallett Europabolag ha ett aktiekapital på minst 100 000ECU (ca ). En förordning som reglerar ensamarbetsform av konsortiekaraktär för samverkan övergränserna inom EG har trätt i kraft den 1 juli 1989.En annan bolagsrättslig fråga, som äraktuell inom EG, rör tillskapandet av för hela EGgemensamma regler om enmansföretag med begränsatpersonligt betalningsansvar. Syftet härmed är attunderlätta småföretagande genom att göra möjlig enseparation av den privata förmögenheten från bolagets.Aktiekapitalets storlekGällande ordningSåsom inledningsvis nämnts skedde år 1973betydelsefulla ändringar aktiebolagslag.Bl.a. höjdes minimigränsen för aktiekapitalet från . Bolag som bildats före år 1973fick dock anstånd till utgången av med atthöja aktiekapitalet. Övergångstiden för äldreaktiebolag förlängdes sedermera till utgången av år1981. Regeln om att aktiekapitalet skall uppgå tillminst . gäller numera för alla aktiebolag.MotionsmotiveringI motion L209 av m.fl. (s)hänvisas till att redan åren 1981 och 1982(se LU 1980/81:28 och 1982/83:16) framhållit att detkan vara motiverat att man vid en anpassning av ABLsregler till verksamheten i de största aktiebolagen ochinförandet av särskilda bestämmelser för mindreföretag relativt kraftigt höjer den undre gränsen föraktiekapitalet. Motionärerna erinrar om att utskottetockså förutsatt att regeringen skulle tainitiativ i frågan. Efter att ha redogjort förminimigränserna för aktiekapitalet i vissa andraeuropeiska länder framhåller motionärerna attlagstiftningen i andra nordiska länder ochförhållandena inom EG kan åberopas som ett starkt skälför en höjning av minsta tillåtna aktiekapital isvenska företag. Enligt motionärerna kan ettaktiekapital på . inte ens i rimlig gradförebygga konkurser och motverka att aktiebolagsformenutnyttjas för ekonomisk brottslighet. Motionärernahävdar också att andelen eget kapital i många mindreföretag är alltför låg för att ge företagettillräcklig finansiell stadga, något som är enförutsättning för att skapa tillfredsställandetrygghet för anställda, långivare och leverantörer. Isammanhanget påtalar motionärerna att antaletkonkurser ökat kraftigt. Det finnsenligt motionärerna inget belägg för att envärdebeständig kapitalgräns för aktiekapital skulleutgöra något hinder för nyetablering av seriösaföretag. I stället kan det på goda grunder hävdas attnyetableringstakten blivitalltför hög, vilket delvis kan bero på att det äralltför lätt att bilda aktiebolag. Om gränsen förlägsta tillåtna aktiekapital följtkonsumentprisutvecklingen skulle den, framhållermotionärerna, ha uppgått till . Enligtmotionärerna borde i ett första steg en höjning till150000 kr. kunna ske utan dröjsmål. Motionärernayrkar att hos regeringen begär förslag omhöjning av minimibeloppet för aktiekapitalet till150000 kr.Pågående lagstiftningsarbeteI betalningsansvarskommitténs ovan nämnda betänkandeAnsvarsgenombrott m.m. har föreslagits vissalagändringar i syfte att stärka borgenärsskyddet iaktiebolag och ekonomiska föreningar. I detsammanhanget har kommittén ingående övervägt frågan omaktiekapitalets betydelse som säkerhet förborgenärernas fordringar. När det gäller att förhindraolika former av bolagsmissbruk anser kommittén att detinte är någon framkomlig väg att utforma exakta kravpå viss storlek på bolagets egna kapital. För attkomma till rätta med det angivna problemet föreslårkommittén i stället att personligt betalningsansvarför bolagets ägare och andra som haft inflytande öververksamheten skall inträda i vissa fall då bolaget kananses ha varit underkapitaliserat i förhållande tillbl.a. verksamhetens art och omfattning. Som ovanangivits är kommitténs förslag föremål föröverväganden inom justitiedepartementet.Enligt de ovan nämnda direktiven (dir. 1990:46) fören översyn av ABL kan det ifrågasättas om dennuvarande minimigränsen för aktiekapitalet förmårsäkerställa att ett aktiebolag har ett tillräckligtekonomiskt underlag för sin verksamhet. I direktivenpåtalas också att inom EG aktiekapitalet i ett s.k.public limited company skall uppgå till minst 25 000ECU, dvs. Mot denna bakgrund börenligt direktiven frågan om en höjning avminimigränsen för aktiekapitalet övervägas av denkommitté som skall tillkallas för att företa översynenav ABL.Tidigare behandlingMotioner med yrkanden om höjning av minimigränsenför aktiekapitalet har tidigarebehandlats av . Bl.a. prövades frågan hösten1988, då utskottet i sitt av godkändabetänkande (1988/89:LU7) hänvisade till att nordiskaöverläggningar skulle komma att påbörjas om en översynav och justeringar i de nordiska aktiebolagslagarna.Utskottet förutsatte att frågan om aktiekapitaletsstorlek därvid skulle komma att övervägas. Ocksåutvecklingen inom EG på associationsrättens områdekunde enligt utskottet bli av betydelse. Sålunda hadeett framlagt förslag om införande av ensärskild associationsform för företag som är verksammainom EG, det s.k. Europabolaget, åter tagits upp tilldiskussion. Enligt förslaget skulle minimikapitaletvara ca 1,8 milj.kr. eller i vissa fall ca 700 000 kr.Vidare hade lagt fram förslag tilldirektiv om införande av en särskild bolagsform förföretag med endast en ägare. Med hänvisning till detanförda ansåg utskottet att någon vidareåtgärd med anledning av motionen inte var påkallad.Hösten 1989 behandlade utskottet åter frågan om enhöjning av gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital(bet. 1989/90:LU3). Med anledning av ettmotionsyrkande härom inhämtade utskottet att nordiskaöverläggningar om en översyn av aktiebolagsrätten letttill att en sådan översyn skulle komma till ståndgenom nationella kommittéer. Avsikten var attutredningsarbetet skulle bedrivas under hänsynstagandetill bl.a. utvecklingen inom EG. För svensktvidkommande hade inom arbetetmed direktiv för en utredning på området påbörjats.Jämsides härmed övervägdes inom departementetbetalningsansvarskommitténs förslag till åtgärder isyfte att bl.a. stärka borgenärsskyddet iunderkapitaliserade aktiebolag. I linje med vadutskottet hade uttalat förutsatteutskottet att frågan om aktiekapitalets storlek skullekomma att uppmärksammas i samband med regeringensställningstagande till direktiv för en översyn av ABLoch till betalningsansvarskommitténs förslag. Någotinitiativ i saken från sida fann utskottetinte påkallat, och utskottet avstyrkte därför bifalltill motionsyrkandet. följde utskottet.Näringsutskottet har i sitt av riksdagengodkända betänkande 1989/90:NU7 förordat en utredningmed ett övergripande uppdrag att föreslå samordnadeåtgärder ägnade att hejda den oroväckande utvecklingeni fråga om konkurser. Häri innefattar näringsutskotteten analys och bedömning av orsakerna till konkurserna.Enligt näringsutskottet är det mot bakgrund avkonkursutvecklingen även motiverat att bl.a. frågan omminimigränser för aktiekapitalets storlek övervägsånyo.Differentierad rösträttGällande ordningEnligt huvudregeln i 3 kap. 1 § ABL har alla aktierlika rätt i bolaget. I bolagsordningen kan dockbestämmas att aktier av olika slag skall finnas ellerkomma att utges. Avser olikheten mellan aktieslagenröstvärdet, gäller att ingen aktie får ha ettröstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet förannan aktie. Bolag som tillkommit och somgivit ut aktier med röstvärden som överstiger tiogånger röstvärdet för samtliga aktier av annat slagfår dock fortfarande ge ut aktier med de röstvärdensom tillkommer redan utgivna aktier.MotionsmotiveringarI motiveringen till motion L214 av m.fl.(fp) anförs att lika risk på aktiemarknaden skall gelika rätt till inflytande och att rätten förbörsföretag på A1- och A2-listan att vid nyemissionutge aktier med lägre röstvärde bör avskaffas. På siktskulle då maktkoncentrationen inom börsföretagenminskas, som aktiemarknadens funktionförbättras och de små aktieägarna skyddas.Motionärerna framhåller att det av rättssäkerhetsskälinte är acceptabelt att införa retroaktiva lagar ochavvisar därför möjligheten att låta den föreslagnaregeln gälla också för redan emitterade aktier. Deföretagare som absolut vill behålla möjligheten tillkontroll enligt nuvarande regler skulle enligtmotionärerna fortfarande kunna uppnå detta genom attinte låta notera företaget på A1- eller A2-listan.Motionärerna konstaterar vidare att frågan omröstvärdesdifferentiering är intimt förknippad medutländska företags möjligheter att köpa svenskaföretag, eftersom de utländska företagen förnärvarande som regel endast får köpa röstsvaga aktier.Detta leder enligt motionärerna till att den svenskanäringslivsstrukturen cementeras och att småspararnatill slut drabbas. Motionärerna anser därför att detinte skall gälla några restriktioner i fråga om deutländska företagens rätt att köpa svenska företag. Imotionen yrkas att hos regeringen begärförslag till förbud mot röstvärdesdifferentiering ienlighet med vad som anförs i motionen.Pågående arbeteFrågan om röstvärdesdifferentiering har övervägts avröstvärdeskommittén. I betänkandet (SOU 1986:23)Aktiers röstvärde konstaterade kommittén att det intefanns tillräckligt underlag för att ta slutligställning i frågan om röstvärdesdifferentiering.Kommittén som bl.a. hänvisade till att ägarutredningenkartlade frågor om det s.k. korsvisa ägandet ansåg attfrågan om röstvärdesdifferentiering i stället bordeställas samman med bl.a. det arbete som bedrevs avägarutredningen.Ägarutredningen framhåller i sitt nämndahuvudbetänkande (SOU 1988:38) Ägande och inflytande isvenskt näringsliv att en påtaglig ökning avkoncentrationen i de enskilda företagens ägar- ochinflytandestruktur kan konstateras . Ett omfattande bruk av aktieslag medolika röstvärden medförde attröstandelskoncentrationen i flertalet av företagen varväsentligt högre än kapitalandelskoncentrationen.Bruket av röstvärdesdifferenser ökade också underperioden. Utredningen framhåller vidare att frågan omkoncentrationen i de enskilda företagens ägar- ochinflytandestruktur är nära kopplad till förekomsten avaktieslag med olika röstvärden. Enligt utredningensmening är en teoretiskt rimlig utgångspunkt förfördelningen av det totala röstetalet bland bolagetsägare att röstandelen för varje ägare står iproportion till risktagandet. anser dockutredningen att det är av vikt att mindre ochexpanderande företag med bibehållen inflytandestrukturkan erhålla riskkapital från aktiemarknaden och attstörre företag i vissa fall har möjlighet att anskaffakapital på utländska aktiemarknader utan att densvenska kontrollen går förlorad. Vid en samladbedömning anser sig utredningen inte viljaförorda en förändring av bestämmelserna rörandeaktiebolags möjligheter att emittera aktier med olikaröstvärde. Betänkandet har remissbehandlats och är förnärvarande -- i likhet med röstvärdeskommitténsovannämnda betänkande -- föremål för överväganden inomregeringskansliet.Frågan om röstvärdet för aktier har också tagits uppav . Enligt utredningen finns detåtskilligt som talar för ett förbud motröstvärdesdifferentiering i börsbolag. Emellertid harutredningen inte ansett sig i nuvarande läge böraframlägga något förslag i frågan. När det gäller valoch entledigande av styrelseledamöter och revisorerföreslås dock en tvingande regel om begränsningar avrätten att rösta för egna och andras aktier. Vilkaåtgärder som kan anses påkallade med anledning avFermentautredningens rapport är en fråga som ankommerpå börsstyrelsen att bedöma.Tidigare behandlingFrågan om inskränkningar i möjligheten tillröstvärdesdifferentiering har tidigare vid åtskilligatillfällen behandlats av . Senast prövadesspörsmålet med anledning av två motioner(fp resp. mp) i ämnet. I sitt av godkändabetänkande (1989/90:LU3) redogjorde lagutskottet förde utredningsresultat som hade framlagts på området.Utskottet var för sin del -- lika litet som då frågantidigare hade behandlats -- inte berett att genomnågra uttalanden föregripa den fortsatta beredningenav spörsmålet om röstvärdesdifferentiering ochavstyrkte därför bifall till motionerna.Aktieägares skadeståndsansvarGällande ordningI ABL finns särskilda bestämmelser om styrelsens ochverkställande direktörens befogenheter ochskyldigheter. Styrelsen eller annan företrädare förbolaget skall sålunda bl.a. visa lojalitet mot bolagetoch får enligt den s.k. generalklausulen i 8 kap. 13 §ABL inte fatta beslut som är ägnat att beredaotillbörlig fördel åt aktieägare eller annan tillnackdel för bolaget eller annan aktieägare.Styrelseledamöterna och verkställande direktören ärvidare skyldiga att i förhållande till enskildaaktieägare samt bolagets borgenärer och andrautomstående iaktta bestämmelserna i ochbolagsordningen. Enligt 15 kap. 1 § ABL är bl.a.styrelseledamot och verkställande direktör, som vidfullgörande av sitt uppdrag uppsåtligen eller avoaktsamhet skadar bolaget, skyldig att ersätta denuppkomna skadan. Detsamma gäller när skadan vållasaktieägare eller annan genom överträdelse av ABL ellerbolagsordningen. Ett motsvarande skadeståndsansvaråvilar enligt 15 kap. 2 § ABL bolagets revisorer.Också bolagets aktieägare kan ådra sigskadeståndsskyldighet. Enligt 15 kap. 3 § ABL gällersålunda att aktieägare är skyldig att ersätta skadasom han genom att medverka till överträdelse av ABLeller bolagsordningen uppsåtligen eller av grovoaktsamhet tillfogar bolaget, aktieägare eller annan.Skadeståndsansvaret för aktieägare,styrelseledamöter m.fl. kan enligt 15 kap. 4 § ABLjämkas efter vad som är skäligt med hänsyn tillhandlingens beskaffenhet, skadans storlek ochomständigheterna i övrigt.Vid sidan av det skadeståndsansvar som följer av 15kap. ABL gäller enligt 13 kap. 2 § ett personligtbetalningsansvar för styrelseledamöter och andra --t.ex. aktieägare -- som handlar på bolagets vägnar. Ilagrummet finns bestämmelser om tvångslikvidation avett aktiebolag när bolagets eget kapital understigerhälften av det registrerade aktiekapitalet.