bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Men för devillaägare som redan har köpt en villa på dessa villkor ochräknat med att få bidragen i fortsättningen kan det innebära enmycket kraftig knäck av deras ekonomi om dessa bidrag plötsligtrycks undan.Jag vill särskilt peka på den delgrupp som har köpt statligtfinansierade småhus i andra hand. Om en begagnad villa medvanliga privata lån har ett värde på marknaden av ungefär1 milj.kr., har motsvarande hus med statliga räntebidrag ettvärde på någonstans mellan 1,2 och 1,3 miljoner. Den som köperett hus och betalar 200000--. för mycket fårverkligen sin ekonomi knäckt över om han fråntas dessaräntebidrag. Då kan han bara sälja huset för 1 milj.kr. dagendärpå.Kjell : Kritiken mot förslaget är stor. Jagförstod när han sade att han är rädd att manintecknar hela bokostnadspotten hos hushållen så, att de intehar råd med mindre kostnadsökningar för underhåll osv. Men MirjaKvaavik-Bartley avvisar det här förslaget totalt och blir osssvaret skyldig vilket system hon vill se i stället. Jag skulleframför allt vilja höra SBCs syn på det.Mirja Kvaavik-Bartley: Jag trodde att jag berättade vad vivill ha. Vi vill ha ett system som egentligen inteinnebär någon subventionering alls. Ett system där vi självadirekt ur plånboken alltid kan betala våra boendekostnader. Mendetta är ju en dröm . Vårt totala skattetryck, vårbostadsbeskattning och avsaknaden av stimulans förbostadssparandet leder till att detta inte kan bli verklighet . Därför vill vi fortsätta med dagens system, dvs.räntebidragssystemet, men med modifieringar så attsubventioneringen minskar. Det skall finnas ett klart uttalatmål, att vi vill komma fram till en situation utan subventionoch med egen betalningsförmåga.Kjell : Det verkar som om många är överens om detlånga perspektivet, men man skiljer sig åt beträffande hur manskall komma fram till målet. Kan det vara rätt uppfattat?Birger : Jag skulle vilja anknyta till vadVillaägareförbundets representant sade här. Man kan accepteraräntelån för nybyggnation, men man vill behålla nuvarandelånesystem för befintliga hus, om jag har uppfattat NilsSchirren rätt. SBCs representant sade att man var emot entvångsmässig omläggning av befintliga räntesubventioner tillräntelån. Men man skulle kunna tänka sig, om jag har uppfattatsaken rätt, en valfrihet, en frivillighet. Jag vill ställa enfråga till : Har ni funderat över tanken atti det här sammanhanget vidga möjligheterna till en valfrihet förde boende, och vad har ni i så fall kommit fram till?Lars : Vi har inte tänkt oss något fall där manskall kunna välja mellan att ha subvention eller att inte hasubvention.Birger : missuppfattade du mig. Om jag harförstått propositionen rätt är det en tvångsmässig omläggning,stämmer inte det? Jag menar att man skulle kunna låta dem somför närvarande finns inne i det nuvarande systemet vara kvardär, och när det sedan gäller nybyggnation skulle möjlighetenfinnas att ha räntelån, som var inne på. Jag villställa frågan utan att göra några egna kommentarer.Ordföranden : Frivillighet för dem som redanär inne i det gamla systemet att övergå till det nya systemet,om jag har uppfattat rätt.Lars : Om jag har uppfattat frågan rätt sågäller den att man antingen skall få vara kvar i det nuvarandesystemet om man har räntebidrag och därmed erhålla subventionereller också skall man få välja att gå över tillräntelånesystemet utan subventioner. En sådan valfrihet finnsinte. Det vi erbjuder är en möjlighet till räntelån.Knut : Både och en hel del kritik och sade bl.a. att reavinstreglernamåste ändras . Jag tror att det var somuttryckte det så. Under diskussionen tidigare klargjordefinansdepartementets företrädare att någon ändring avreavinstreglerna inte diskuteras och planeras inte. Min fråga ärdå: Anser ni att den här propositionen kan genomföras om maninte ändrar reavinstreglerna?Rolf Trodin: De nuvarande reavinstreglerna som harinförts innebär att en bostadsrättsförenings nettoskuld ingår iunderlaget. Ett finansieringssystem som automatiskt ökarskulden, så att man skjuter den framför sig , är juhelt omöjligt. Då får man betala reavinst även om man efternågra år säljer under inköpspriset, eftersom skulden har ökat.Det går inte ihop. Vi har inte ifrågasatt det härfinansieringssystemet, eftersom vi menar att det är rimligt har ett system som fördelar en bostadskostnad över tiden.Man måste stötta innehavet av bostaden i början när den går medunderskott och sedan ta tillbaks det när den går med överskott,så att inte enskilda människor kan diskontera det då. Vi har juhävdat att det nuvarande systemet kan tillämpas utomordentligtväl för detta, om man kompletterar det med en fastighetsskattsom börjar utgå i ett senare skede av husets levnad. Jag är intesäker på att det är finansieringssystemet som det är fel på,utan det är fel på det reavinstskattesystem som har införts. Detgår inte att förena med detta. Fastighetsskattesystemet går förresten inte heller att förena med detta, för hur skall man kunnata ut fastighetsskatt medan skuldökningen pågår? Det blir juskatt på en skuld , och det är orimligt. Vi sätterstort hopp till den skatteutredning som skall tillsättas och somvi tycker bör komma med ett helt nytt förslag till bådefastighetsskatt och reavinstbeskattning.Mirja Kvaavik-Bartley: Vår uppfattning är attskattesystemet och räntelånesystemet är helt oförenliga. Vianser dessutom att de av beslutade reavinstreglernamåste omprövas och ändras så att det inte vidreavinstbeskattningen tas hänsyn till föreningens skuld.Björn : Jag vill lyfta fram tidsperspektivet här.Enligt regeringens förslag skall det här systemet för beståndetträda i kraft . Det kan kanske teoretiskt haeffekt på reavinstskatten på försäljning första gången1994--1995. Det är ju exklusiva rätt att säga hur dethär landet skall beskattas. All beskattning sker på grundval avlagstiftning. Är det mening att, när detta blir ettproblem 1995--1997, räntelån bör beskattas på det sätt som dennuvarande teorin innebär, så får det väl vara meningden dagen. Tycker man inte att detta är rimligt får man fattaett annat beslut.Knut : Ja, visst är det privilegium,precis som det är privilegium att stifta alla lagar.Det gäller även den här propositionen. Det är ingen som helstskillnad därvidlag. Det som säger är intressant, ochjag har full förståelse för att man vill ha de härförändringarna. Vi har fått klart för oss attfinansdepartementet inte har några planer på förändringar ireavinstreglerna. Min fråga kvarstår då: Tar riskenatt acceptera det här systemet med de ändringar han vill ha iövrigt i förhoppning om att det blir en ändring avreavinstreglerna? Skulle det inte vara intressant att få klartför sig vilka regler som skall gälla även på skatteområdet. Ärdu beredd att ta den här risken inför alla dinabostadsrättshavare?Rolf Trodin: Det är klart att det vore en fördel att vetavad som kommer att gälla . Jag har sagt att dessa tvåsystem icke är förenliga. Reavinst- och fastighetsskattesystemenär icke förenliga med det här systemet. Jag förutsätter att manändrar på det om man inför detta. Annars går det inte attgenomföra.Ordföranden : Vi övergår till block 5.Lars Anderstig: Herr ordförande! Jag ber först att fåtacka för inbjudan till denna hearing och för möjligheten attframföra synpunkter direkt till utskottet. Jag vill dessutomnotera att hyresgäströrelsen utgör ett eget block. Det kan intetolkas på annat sätt än att ni betraktar oss som enastående.Jag skall börja med att säga att vi i hyresgäströrelsen sedandecennier tillbaka har diskuterat möjligheterna att införa ettrealt finansieringssystem. Vi var tillskyndare till det systemsom infördes men som av olika skäl kapsejsade. Vi har ocksåhaft förslag på andra typer av omfördelningssystem eller realasystem. Jag kan därför säga att Hyresgästernas riksförbundansluter sig till huvuddragen i förslaget till ett nyttfinansieringssystem.Det skattekompenserande räntebidraget är ett steg i rättriktning mot mer neutrala finansieringsvillkor för olikaupplåtelseformer. Räntelån i kombination med realräntebidraginnebär att kapitalutgifterna omfördelas i tiden utan enbesvärande skuldökning. På så sätt kan samhällets subventionerbegränsas i förhållande till nuvarande system. Utrymmet för attkapitalisera samhällets bostadsstöd minskar. Det här kanåstadkommas utan att de löpande kapitalutgifterna för de boendeökar mer än vad som är rimligt med hänsyn till löne- ochkostnadsutvecklingen. Jämfört med dagens system blir det härföreslagna systemet både effektivare och mer rättvist. Detklarar också bättre än nuvarande system att uppfylla målen omparitet och neutralitet i bostadsfinansieringen under skeden medvarierande nivåer på ränta och inflation. Det kan intetillräckligt understrykas att paritetsproblemet är det störstabostadspolitiska problem som vi har. Kan man hitta ett systemdär man eliminerar den olägenheten har man kommit långt. Vi äralltså positiva till detta, men vi vill ändå att vissajusteringar genomförs i samband med behandling ihöst.Vi vill dessutom påpeka några förhållanden som bör föranledajusteringar på . De omedelbara justeringar som viföreslår är tre.1. Investeringsbidraget införs med syfte att kompensera förhöjd byggmoms. Men enligt förslaget utgår investeringsbidragendast för en schablonberäknad kostnad, alltså en del avkostnadsökningen. Vi anser att investeringsbidraget skallgrundas på hela den godkända produktionskostnaden.2. Av neutralitetsskäl föreslås att den övre gränsen ellertaket i räntebidragstrappan slopas för projekt där lån utbetalasfr.o.m. Vi hälsar det med tillfredsställelse, och det kankomma att underlätta möjligheten att även komma överens omrimliga inflyttningshyror produktion. Men vi anseratt den övre gränsen i trappan bör slopas även för tidigareaktuella årgångar. När räntelånesystemet genomförs 1993försvinner effekten av räntebidragstrappan i de årgångar där denfinns. När nu regeringen föreslår att man skall slopa det taketför 1991 så tycker vi att man bör slopa det även för de årgångarsom är inne i den här trappan.Av neutralitetsskäl bör statligt räntestöd tilllägenhetsunderhåll lämnas för tioårsåtgärder inte bara inyproduktionen utan även i befintliga hyreshus.De justeringar och kompletteringar som vi önskar på någotlängre sikt består i att försöka hitta ett annat system förfastighetsskatten. Genom ett räntelånesystem löser man till stordel de problem med utgiftssplittring som man försökt råda bot pågenom den statliga fastighetsskatten, gärna också de garanteraderäntorna, som ju har trappats upp över tiden.De regler som kommer att gälla för fastighetsskatten innebäratt blir skattefria, de fem följande årenbetalar man halv fastighetsskatt och utgår fullfastighetsskatt. I det system med räntelån som regeringenföreslår skall ju nettoräntan räknas upp med inflationen. Därmedblir det besvärligt när det femte året inträder, därför att dåuppstår de facto en real kapitalkostnadsökning. Likadant blirdet efter tio år.Man kan säga att den nuvarande konstruktionen avfastighetsskatten inte är anpassad till ett räntelånesystem.Därför bör man i samband med den aviserade översynen av reglernaför fastighetsskatten passa på att anpassa de reglerna till denhär typen av räntelån. Annars får man realaboendekostnadsökningar och kraftiga hopp i boendeutgifterna, ochdet måste man undvika.Även inom ramen för själva bostadsfinansieringen kan manbehöva göra vissa justeringar. Uppräkningen av nettoräntan medinflationen ger små marginaler för oförutsedda utgifter, ochavvecklingen av realräntebidraget --20årefter färdigställandet av ett hus kan också ställa till problem.Men eftersom man i förslaget utgår från att regeringenfastställer nettoräntenivån, upptrappningstakten, m.m., anser viatt det bör finnas möjligheter att göra nödvändiga justeringarunder resans gång för att undvika de problemen.Sammanfattningsvis anser vi att förslaget till nybostadsfinansiering bör genomföras. Förutsättningarna för att fåett långsiktigt, robust och rättvist bostadsfinansieringssystemär betydligt större än med nuvarande system, men vissajusteringar behöver göras, både på kort och på lång sikt.Ordföranden : Jag lämnar då ordet fritt förfrågor.Eftersom ingen ännu har begärt ordet kan jag passa på attfråga : Innebär den anpassning avfastighetsskatten som du talade om att du menar att det, med etträntelånesystem med växande skulder, framöver inte finns utrymmeför ett fastighetsskattesystem som bostadspolitisktstyrinstrument?Lars Anderstig: Om man utgår från att fastighetsskatteninte bara skall vara en inkomstkälla för staten utan också ettbostadspolitiskt instrument, borde ingen fastighetsskatt utgåöver huvud taget så länge räntelånet finns. Men när räntelånetförsvinner borde man möta det med en fastighetsskatt, och denskulle då kunna vara rätt kraftig.Vi skall ha klart för oss att räntelånesystemet innebär när man har betalat av skuldökningen får en kraftig nedgångi kapitalutgifterna. Egentligen är det samma sak med degaranterade räntorna: När man har betalat av de gamla räntelånen-- vi har ju haft sådana en gång tidigare, nämligen -- får man en kostnadsminskning. Det innebär "hoppigheter" ikostnadsutvecklingen som inte är bra.Erling : Jag har i det remissvar som har lämnat sett att ni också vill ha en mjukareövergång till det nya räntelånet för det äldre beståndet -- deförsta åren nämns. Har ni någon beräkning avkostnaden för en fördröjning av genomförandet på det äldrebeståndet?Lars Anderstig: Jag vet inte riktigt vad du avser. Jagkommer inte ihåg det avsnittet ur vårt remissyttrande.Erling : Jag läser på s. 103 i propositionen -- därstår en del, men jag har läst det också på annat ställe.Lars Anderstig: Vad som står där är att vi vill behålla denuvarande subventionerna även i de äldsta husen för att komma iåtnjutande av den bassubvention som fanns redan i Birgerssonsförslag. Det är innebörden av det avsnittet.Ordföranden : Då vill jag gå vidare med minfråga om utrymmet för fastighetsskatten. Hur serhyresgäströrelsen på hyresutvecklingen i ett system med räntelånoch bruksvärdessystem? Om bruksvärdessystemet skall tillämpastillsammans med ett räntelånesystem -- finns det då inte riskför en förmögenhetsöverföring till privata fastighetsägare iform av ökade vinster, och hur skall man komma åt dem om manbegränsar utrymmet för fastighetsskattens styrning ?Lars Anderstig: Jag skulle kunna hålla ett långt anförandeomkring det.Ordföranden : Gör inte det! Svara bara på omdu är rädd för förmögenhetsöverföringen!Lars Anderstig: Jag skall försöka fatta mig kort.Det är helt klart att det räntebidragssystem som vi haft meden automatisk och ibland särskilt beslutad upptrappning harinneburit att den hyreshöjning som har fått lov att tas till föratt kompensera kostnadsökningen i det allmännyttiga beståndet --det är i huvudsak där räntebidragen i hyresbeståndet finns --även har kunnat tas ut i hyreshöjningar i det privata beståndetutan att motsvarande kostnader har funnits där. Det är heltklart.Om man övergår till ett räntelånesystem är det klart attmotsvarande förmögenhetsöverföring kommer till stånd närnettoräntans ökning kommer att fortsätta även sedan man harkommit upp i marknadsräntenivå eller, rättare sagt, när manskall betala tillbaka lånet, om vi har samma situation då som vihar med ett stort bestånd av privatägda hyreshus, som ickeär belånade på det här sättet. Men det problemet skulle manfaktiskt också kunna lösa med fastighetsskatten. Vi vet hur viskulle vilja ha det, och förhoppningsvis får vi möjlighet attföra fram våra synpunkter till den utredning som enligt vad jagförstår kommer att tillsättas.Annars ansluter jag mig gärna till det som gavuttryck för -- man kan ju hitta ett enkelt system. Det är bättreatt ha ett generellt system, där man t.ex. tar utfastighetsskatten på något slags boendevärde, yta eller vad detnu kan vara, än att ha kvar det nuvarande, där man baserarskatten på taxeringsvärdena. -- Vi vet alltså i och för sig hurvi skulle vilja ha fastighetsskatten konstruerad, men det ärinte säkert att det är praktiskt möjligt att genomföra det. Viskall föra fram våra synpunkter till utredningen.Birger : En kort fråga: Jag läser också i ertremissvar där ni säger att ni tycker att en garanteradnettoutgiftsnivå på 3,är för hög. Denblir, som vi har hört , rätt snart . Vilkennivå anser att ingångsräntan skallha?Lars Anderstig: Jag vill minnas att vi vid det tillfälledå det här remissyttrandet skrevs -- det är väl ungefär ett årsedan -- hamnade på 3,, utan att vi angav det iremissyttrandet. Jag måste fråga min expert här: Det var väl så?Ja. Utgångspunkten var då de hyresnivåer som konstitueras avkapitalkostnaderna. Vi har ju gång på gång påpekat att de är förhöga i nyproduktionen, vilket tagit sig uttryck i att företageninte kan ta ut kostnadstäckande hyror i nyproduktionen utanlåter hyresgäster i det gamla beståndet betala en del av dem.Det är bättre att man hamnar på en nivå som är realistisk.För att det här systemet skall kunna hålla kan man inte ha förstor andel i form av räntelån -- det är vi medvetna om. Då blirskuldutvecklingstiden för lång, och man kan kanske över huvudtaget inte återbetala skulden under husets livslängd. Men detgäller ju under ogynnsamma förhållanden beträffande inflationoch framför allt räntenivå. Om vi finge en räntenivå som voremer anpassad till den europeiska skulle det över huvud tagetinte vara något problem att genomföra det här räntelånesystemet.Det skulle också mycket snabbt "falla ur", dvs. man skulle intebehöva ta räntelån så förfärligt förrän man kommit upptill en nivå som svarar mot en marknadsränta. Det storaproblemet är alltså egentligen det höga ränteläget i landet.Ordföranden : Slutligen: Anserhyresgäströrelsen att man med det härbostadsfinansieringssystemet nu löser problemen med de tungakostnader som skatteomläggningens finansiering innebär förboendet?Lars Anderstig: Dess andra steg kommer ju . Dethär finansieringssystemet är ett viktigt komplement tillskatteomläggningen.Ordföranden : Då tackar vi ochgår snabbt över till block nr 6.Pia : Jag får också tacka bostadsutskottet förmöjligheten att få komma hit, även om det är med en viss fasajag gör det. Det har att göra med den första fråga som jag självskulle vilja ställa, och det är: Vart tog enkelheten vägen?Jag pratade med en journalist som hade varit på denpresskonferens som ägde rum innan propositionenpresenterades. Han sade: Vi var 20ekonomijournalister där, ochjag tror inte att någon av oss förstod. -- Jag tycker att det ärsvårt även för en s.k. privatekonomisk expert.Jag vill också tala om att jag är här som familjeekonomiskrådgivare och inte som representant för Nordbanken. Om man stodhär som ägare till Nordbanken är det möjligt att man, precis somLars från , skulle tycka att det vore ganskabra att få konkurrera om en större del av kreditgivningen,särskilt när staten går in med garantier och skall stå förkreditförluster om sådana uppstår. Men för banken är det viktigtmed både ett samhällsekonomiskt och ett familjeekonomisktperspektiv -- det senare för kunderna.Jag har varit mycket ute och pratat skattereform och bl.a.sagt att det kommer att bli dyrare att låna. Efter övergångsåren1990 och 1991 skall skattereformen leda till en lägre inflationi vårt land. Som familjeekonom efterlyser man budskapet atthushållen skall kunna känna att de har en trygg ekonomi. Jagmenar att det finns mycket av osäkerhet i propositionen om nybostadsfinansiering, en osäkerhet som för många kan leda tillstor oro.Vi skall säga så här till våra kunder: Det är ingen fara attlåna -- du kan t.o.m. låna till räntan. Du vet ju hur det harvarit med inflationen. Och skulle det bli så att inflationenblir låg får du realräntebidrag. Skulle du ändå göra enförlust när du säljer eller tvingas sälja skall staten betaladin skuld till banken, och troligtvis efterskänker staten sedanden regressfordring som man har på dig.Boendesubventionerna skall hjälpa till att fördela om överlivet. När vi räknar kan vi konstatera -- jag skall också visaexempel på beräkningar -- att även ett nytt räntelånesystemkommer att utjämna boendeutgifterna. Det kommer inte att blibilligare att bo om man är av den planerande typen som förstskaffar ett hus och sedan skaffar barn. När man då blirbarnfamilj är det inte säkert att man har en lägreboendekostnad. Precis som många andra här har varit inne påsaknas fastighetsskatten när man visar att ekonomin äroförändrad över tiden. Det blir alltså litet dyrare. Sedan blirdet ännu litet dyrare när man har hunnit en bit längre i livet,men det klarar man kanske av.Nackdelarna med det bostadssystem som vi har haft har varitatt man inte bara har hjälpt till att fördela om, utan man harockså bidragit till att förmögenheter har byggts upp. Det somjag kan se som ett problem med övergången till ett nytt systemmed räntelån är de skillnader som uppstår för olika generationeroch som man inte har talat någonting om.En konsekvens av att det blir dyrare att bo eller att manlånar till räntorna är ju att det kan bli dyrare att bo i ettnytt hus i förhållande till att bo i ett gammalt, begagnat husoch att de äldre husen stiger i värde. När vi då går över tilldet nya systemet och nya regler skall gälla för en generationframåt gynnas återigen den generation som har kunnatbygga upp förmögenheter med de gamla boendesubventionerna.I morse efterlystes konkreta exempel. Jag har ett par sådanasom jag gärna vill visa.Jag har faktiskt använt samma utgångspunkter som ,utan att känna till vad man där räknat på. Det får väl kanskesägas vara uttryck för en försiktig optimism att räkna med eninflation på och en ränta på . (Bild 1)Fastighetsskatten, som tillkommer år6 och ökar år11,innebär att också boendekostnaderna i fast penningvärde ökar.Med en ränta på är man år6 skyldig 1,4miljoner, omman har lånat 1,2. Om man får låna till av låneunderlaget,här 1,2miljoner, innebär det att man också får gå in med enkontantinsats. Har värdeökningen varit lika stor som inflationenär huset värt 1540000 år6.Också jag har tyckt att det är en brist att det ipropositionen inte finns någonting skrivet om reavinster. Skulleman sälja år6 blir skatten på reavinsten 102000kr. enligtde nya reavinstreglerna. Den reserv som finns går åt till attbetala reavinstskatten. (Bild 2)Slutligen: En fråga som hushållen brukar ställa sig är: Skalljag köpa det nya huset med subventioner eller skall jag köpa ettgammalt hus? Det har ju varit så att man inte har kunnat köpadet gamla fallfärdiga huset -- det har man inte haft råd med.Man har kanske klarat av ett nytt hus med boendesubventioner.Vad som händer nu är att väljer man det gamla för 800000kr.får man enligt de modeller som har gällt till en högreboendekostnad i början, men man vet att det blir bättre ochbättre. Kostnaderna är -- det framgår av tredje kolumnen --7880 i början, och efter 11år är de nere i 5900 realt.Vi har redan kunder som är intresserade av de gamla husen, somhar hört talas om räntelån och som säger: Kan man inte fåräntelån till det gamla huset? På skoj har jag därför till i dagräknat på vad man skulle ta, om vi fick bevilja räntelån äventill det gamla huset. De bostadsutgifterna skulle man ju kunnafördela om så att det såg väldigt bra ut; skulden ökar då ävendär.Frågan är då om det leder till en ökad lånefinansiering.Bidrar det till att hålla uppe byggkostnaderna, trots attmålsättningen är att försöka få ned dem? Och bidrar det i sintur till att hålla uppe inflationen och en hög räntenivå?Slutligen vill jag också framföra att jag tycker att det ärsvårt att hitta sparstimulanserna i propositionen.Göran : Herr ordförande! Jag tänker fortsätta därPia slutade och tala litet om osäkerheterna i systemet.Jag försökte räkna ut vad det här egentligen får förkonsekvenser för privatpersoner och den personliga ekonomin. Detär ett stort antal faktorer som man måste ta hänsyn till på långsikt: inflationens storlek, hur den utvecklas -- om den sjunkereller stiger --, realräntans höjd, garantiavgiftens storlek ochskattesystemet, alltså marginalskatten.