bet · GE01NU6 · 1990-11-06 00:00:00 — 1990/91NU6ÄrendetI detta betänkande behandlas -- helt eller delvis --dels en motion från allmänna motionstiden ,dels 27 motioner från allmänna motionstiden ,dels en motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet,dels två motioner som har väckts med anledning avproposition 1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor,dels en motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:109 om vissa aktiefrågor för AB.Motionsyrkandena gäller bl.a.ägandefrågor,tjänstesektorn,livsmedels- och läkemedelsindustrierna,järn- och stålindustrin,hantverk,teknisk utveckling,miljönormer och produktkrav. Utskottet behandlade näringspolitiska frågor medanledning av regeringens proposition 1989/90:88 om vissanäringspolitiska frågor och ett antal motioner i anslutningdärtill (1989/90:NU30, 1989/90:NU35). I detta betänkandebehandlas motioner främst från allmänna motionstiden omnäringspolitiska frågor som inte är direkt hänförbara till dennämnda propositionen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. På många av deområden som tas upp i motionerna pågår utrednings- ochberedningsarbete, vars resultat utskottet anser böra avvaktasinnan eventuella åtgärder vidtas.Det föreligger ett tjugotal reservationer. De borgerligapartiernas företrädare står gemensamt bakom en reservation tillstöd för motioner med krav på åtgärder för att främja ett meraspritt enskilt ägande i näringslivet. Motioner (vpk) om ensamordning av den svenska stålindustrin i ett metallbolag medstaten som dominerande ägare, om satsningar på en miljöriktigråjärnsframställning och om ett stärkt samhälleligt inflytandeöver livsmedels- och läkemedelsindustrierna följs upp ireservationer (v). Krav i motioner från ominförande av s.k. livscykelspecifikationer och tillsättande aven statlig utredning med uppgift att utarbeta lagsförslag omproduktkoncession återkommer likaledes i reservationer (v, mpresp. En fullständig förteckning över reservationerna finnsi innehållsförteckningen (s.43). Den motion från allmänna motionstiden som behandlashär är1988/89:N248 av () vari yrkas att hosregeringen begär att ett förslag till lag omlivscykelspecifikation framläggs enligt de principer som anförtsi motionen.De motioner från allmänna motionstiden som behandlashär är följande:1989/90:N224 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslaget till Saab-Scanias projekt 2000,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att omsorgen om miljön måste visa sig i produktionensplanering och valet av produkter.1989/90:N241 av () och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om permanent stöd till Centralahantverksrådet.1989/90:N244 av () och ()vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående tjänstesektorn,2. som sin mening ger regeringen till känna att dendelegation som har att utreda produktivitetsfrågorna ävenbehandlar tjänstesektorn och att delegationen kompletteras meden ledamot från tjänstesektorn.1989/90:N245 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskild industripolitisk satsning pålivsmedelsindustrins utveckling.1989/90:N246 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöriktig råjärnsframställning.1989/90:N264 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen inom verkar för attett samnordiskt stöd till hantverk och hantverksutbildningarkommer till stånd.1989/90:N275 av Per () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att huvudregelnför svenska dotterföretag i utlandet bör vara att de skall följasvenska miljönormer när dessa överstiger de som lokalt gäller(förutsatt att sådant agerande inte strider mot lokalt gällandelag),2. hos regeringen begär en kartläggning av de stora svenskaexportföretagens miljöbeteende i utlandet,3. hos regeringen begär att svenska beskickningar i utlandetskall lämna regelbunden rapportering till om svenskadotterföretags miljöbeteende,4. hos regeringen begär förslag till lagstiftning omekonomiska och andra sanktionsåtgärder mot svenska moderföretagvars dotterföretag missbrukar luckor och brister i sinaplaceringsländers miljölagstiftning på ett sätt som strider motaccepterat beteende i ,5. som sin mening ger regeringen till känna att regeringenvid kontakter med svenska exportföretags företrädare börunderstryka vikten av att svenska dotterföretag i utlandetföljer minst de normer som gäller i Sverige.1989/90:N285 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förläggning av ett IT-Centrum tillÖstersund.1989/90:N287 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att det skallgöras en plan för hur småskalig, miljövänlig lokal tillverkningskall kunna utvecklas och stödjas,2. som sin mening ger regeringen till känna att de nuvarandesamhällsorganen för teknikutveckling och etableringsstöddisponerar om personal och anslag till ett arbete enligthemställan under punkt 1.1989/90:N288 av () och afRantzien (mp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts när det gäller attta vara på äldres och invandrares kunskap och erfarenhet.1989/90:N300 av m.fl. (mp) vari -- medmotivering i motion 1989/90:Fi725 -- yrkas att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en frivilligredovisning av hur företags prognosticerade verksamhet påverkarnatur och miljö.1989/90:N306 av Per Stenmarck m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet(1) -- med motivering i motion 1989/90:Jo824 -- att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående förbättrad information till företag runt Öresund.1989/90:N313 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om främjande av svenskt hantverk,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ i för hantverkssamarbeteöver gränserna,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hantverkskonsulenter i länen.1989/90:N315 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet(1) att hos regeringen begär att exportstatistikenkompletteras med siffror över försäljningen av tjänster frånutländska etableringar samt värdet av svenska tjänsteföretagstillgångar i utlandet.1989/90:N318 av Per m.fl. (m) såvitt gälleryrkandet (8) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om korsvist ägande.1989/90:N323 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att det årligenbör tas fram och offentliggöras redovisningar över detransnationella företagens omfattning och utbredning samt attdessa uppgifter bör ställas i relation till andra variabler somenskilda länders ekonomiska styrka, andra företagsformersomfattning m.m.,2. som sin mening ger regeringen till känna att initiativ -- såväl inom som i lämpliga internationellaorganisationer -- för att få till stånd en kartläggning av detransnationella företagens olika privilegier.1989/90:N325 av () såvitt gäller yrkandet (1)att som sin mening ger regeringen till känna att enstatlig utredning bör tillsättas med uppgift att utarbeta ettlagförslag om produktkoncession, i enlighet med vad i motionenanförts.1989/90:N326 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att ett lagförslag omlivscykelspecifikation skall utarbetas enligt de principer somanförts i motionen.1989/90:N330 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett linberedningsverk i Sverige.1989/90:N341 av () vari yrkas att hosregeringen begär att initiativ tas till åtgärder för att främjateknisk utveckling genom ökat utnyttjande av patent.1989/90:N342 av () och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna atten utvecklingsfond upprättas, särskilt inriktad på att deprodukter och verksamheter som får stöd aktivt skall bidra tillatt återställa den ekologiska balansen.1989/90:N344 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär sådana förslag till ändringar avbestämmelserna för godkännande och registrering av elektriskmateriel att de harmonierar med i enlighet med vadsom i motionen anförts.1989/90:N347 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet(1) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att stimulera näringslivet iSkåne.1989/90:N351 av m.fl. (mp) vari -- medmotivering i motion 1989/90:L721 -- yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen har sagts ominförandet av livscykelspecifikationer.1989/90:N357 av m.fl. (fp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett mera spritt enskilt ägande,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare fonduppbyggnad och utvidgning av detkollektiva ägandet,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa gynnsamma förutsättningar förandel-i-vinst-system,4. hos regeringen begär förslag om att avskaffa de socialaavgifterna på avsättningar till företagsanknutnaandel-i-vinst-stiftelser, där vinstandelarna binds minst fem åri enlighet med vad i motionen anförts.1989/90:N367 av () såvitt gäller yrkandet (4)att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vinstandelssystem.1989/90:N369 av m.fl. (m) såvitt gälleryrkandet (1) -- med motivering i motion 1989/90:U517 -- attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om investeringsskydd mot politiskaomvälvningar.Den motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet och behandlas härär1989/90:A107 av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet(20) att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stålindustrins ägarstruktur ochinriktning.De motioner som har väckts med anledning av proposition1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor och behandlas härär följande:1989/90:N54 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet(26) att hos regeringen begär en utredning avrättsligt skydd för enklare tekniska lösningar i enlighet medvad i motionen anförts.1989/90:N58 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet(30) att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om aktiebolagsformens nackdelar.Den motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:109 om vissa aktiefrågor för ochbehandlas här är1989/90:N66 av m.fl. (vpk) såvitt gäller yrkandet(2) att hos regeringen begär förslag om stärkande avdet samhälleliga inflytandet över livsmedels- ochläkemedelsindustrin. Allmänna riktlinjer m.m.ÄgandefrågorOlika aspekter på ägandet inom näringslivet tas upp i fyramotioner.I motion 1989/90:N357 (fp) pläderas för ett mera sprittenskilt ägande av näringslivet. Den socialdemokratiskaregeringen har, säger motionärerna, fört enpolitik som har bidragit till kollektivisering och koncentrationav ägandet. Olika förslag till hur det privata ägandet skallkunna utvecklas och spridas till flera förs fram i motionen.Vinstdelning bör främjas, främst genom att vinstandelssystem,där andelarna binds , befrias från socialaavgifter. Individerna skulle därigenom få ett större engagemangi sitt arbete, hävdas det i motionen, vilket skulle gagna såvälföretaget och övriga ägare som samhällsekonomin. Bättre villkorför enskildas aktieägande och anställdas konvertibelköp måstevidare skapas. Maktkoncentrationen inom näringslivet bör, enligtmotionärerna, minskas genom att röstvärdedifferentieringenavskaffas och att det ömsesidiga eller cirkulära ägandet bryts.Det ömsesidiga ägandet tas också upp i motion 1989/90:N318(m). Sådant ägande -- korsägande -- innebär, säger motionärerna,att ägande och inflytande, som borde höra ihop, i storutsträckning skiljs från varandra. I första hand bordekorsägandet bringas att upphöra genom självreglering inomnäringslivet. I andra hand anser motionärerna att lagstiftningkan tillgripas i enlighet med vad som kan komma att gälla inomEG.Krav på åtgärder för att främja vinstandelssystem framförs,förutom i den tidigare nämnda motion 1989/90:N357 (fp), också imotion 1989/90:N367 (m). I denna sägs att ett viktigt mål förmoderat politik är att stödja den personliga direktaäganderätten genom frivilligt och individuellt sparande.Vinstandelssystem har, enligt motionären, visat sig vara en braform för att sprida ägandet. Det nya skattesystemet borde ges ensådan utformning att vinstandelssystem uppmuntras.Ett tillkännagivande från sida omaktiebolagsformens nackdelar begärs i motion 1989/90:N58 (mp).Här deklareras att de gröna är motståndare tillmaktkoncentration både på det politiska och ekonomiska området.Motionärerna säger sig vara övertygade om att ansvaret för detpersonliga ägandet minskar med kvadraten på avståndet mellanägaren och det ägda. Därför är de kritiska tillaktiebolagsformen som sådan.Ägarutredningen har i sitt huvudbetänkande (SOU 1988:38)Ägande och inflytande i svenskt näringsliv redovisat enkartläggning av förändringar i ägande- och inflytandestrukturunder . Den ger vid handen att institutionaliseringenfortsatte under detta årtionde -- fysiska personers direktägandeav aktier motsvarade knappt en fjärdedel av dentotala börsaktiestocken. Utredningen uttalar att marknadensfunktionssätt och därigenom även näringslivetskapitalförsörjning gynnas av ett brett enskilt direktägande avaktier. Därför borde direktägandet inte minska ytterligare.Flertalet remissinstanser har instämt i denna uppfattning.Landsorganisationen i (LO) är av motsatt mening. LOanser att ett spritt aktieägande gynnarmaktkoncentrationstendenser; motiveringen är att det krävs ettmindre ägande för att dominera ett företag ju fler enskildapersoner som äger aktier i företaget.I den näringspolitiska propositionen (prop.1989/90:88) anfördes i anslutning till behandlingen av detstatliga ägandet (s. 23) att ett väl fungerande näringslivförutsätter en bred och mångsidig bedömning av olikainvesteringsalternativ. Vidare refererades till ägarutredningensuttalande om vikten av en mångfald ägare med olika uppbyggnad,huvudmannaskap och verksamhetsinriktning (se s.8).Motionsyrkanden om åtgärder för att främja enskilda personersaktieägande har avslagits avriksdagen. hänvisade (1988/89:NU24,1989/90:NU9) till det pågående arbetet på förändring avskattesystemet och regeringens beredning av ägarutredningensöverväganden och förslag. Företrädarna för moderatasamlingspartiet, och reserverade sigtill förmån för motionsyrkandena.Frågan om skattestimulanser för vinstandelssystem, vilken tasupp i motionerna 1989/90:N357 (fp) och 1989/90:N367 (m),behandlades av i samband med att det nyaskattesystemet antogs (1989/90:SkU30). Motionsyrkanden medliknande innebörd som de här aktuella avstyrktes då avskatteutskottet, i anslutning till ett yttrande frånsocialförsäkringsutskottet (1989/90:SfU4y). Man hänvisade tillatt de aktuella kraven strider mot grunderna för skattereformenoch att den typ av förmåner som skattestimulanser förvinstandelssystem är ett exempel på kan uppfattas som orättvisaav alla som inte kan åtnjuta sådana förmåner. De tre borgerligapartiernas företrädare reserverade sig till förmån förmotionsyrkandena.Ägarutredningen konstaterar i sitt huvudbetänkande beträffandeömsesidigt eller cirkulärt ägande att ett fråninflytandesynpunkt omfattande sådant ägande kan försämranäringslivets tillväxt och förnyelseförmåga. Utredningen anseratt statsmakterna noga bör följa utvecklingen av detta slagsägarförhållanden och överväga en begränsande lagstiftning påområdet efter förebild från andra länder. En parlamentariskkommitté (Ju 1990:08, dir. 1990:46) har tillsatts meduppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen. Kommittén, somskall utföra arbetet i samarbete med motsvarande kommittéer iFinland och , skall bl.a. föreslå de lagändringar somerfordras med hänsyn till den pågående europeiska integrationen.Vidare skall kommittén överväga frågor som rör aktiebolagetskapital och finansiella instrument, aktiebolagets organisationsamt aktieägarnas minoritetsskydd. I direktiven erinras om attdet inom förbereds förslag tilländringar i de bolagsrättsliga direktiven i syfte att undanröjahinder mot företagsförvärv. Utvecklingen inom detta område kan,anförs det, senare komma att föranleda att utredningen fårtilläggsdirektiv beträffande frågan om ömsesidigt och cirkulärtägande. Kommitténs arbete skall vara slutfört före den 1december 1992.Utskottet anser i likhet med ägarutredningen att det ärnödvändigt att näringslivets riskkapitalkällor uppvisar eninbördes variation i fråga om kompetensområde,placeringsinriktning, tidshorisont och riskbenägenhet. Mot dennabakgrund ansåg utredningen att det är av vikt att det finnsinstitutionella ägare i näringslivet med olika uppbyggnad ochhuvudmannaskap, så att förutsättningar skapas för pluralism ibedömningarna av olika investeringsprojekt. Utredningen ser detoffentliga och kollektiva ägandet som ett betydelsefulltkomplement till det privata ägandet. Den betraktar det samtidigtsom viktigt att fysiska personers direktägande av aktier inteytterligare minskar.Utskottet ansluter sig till ägarutredningens bedömningar i härredovisade avseenden. Därmed avstyrks motion 1989/90:N357 (fp) ihär aktuell del och motion 1989/90:N58 (mp). Även yrkandena omfrämjande av vinstandelssystem i motionerna 1989/90:N357 (fp)och 1989/90:N367 (m) avstyrks av utskottet, med samma motiveringsom skatteutskottet anförde . Vad gäller frågan omömsesidigt eller cirkulärt ägande anser utskottet att det intenu är befogat med någon åtgärd från sida, eftersomfrågan kan komma att bli föremål för utredning av den nyligentillsatta kommittén för översyn av aktiebolagslagen. Motionerna1989/90:N318 (m) och 1989/90:N357 (fp) avstyrks med det sagda ihär berörd del.Övriga frågorI detta avsnitt behandlas två motioner med yrkanden ominvesteringsskydd mot politiska omvälvningar och omredovisningar avseende de transnationella företagen. Vidarebehandlas en motion med krav på åtgärder för att stimuleranäringslivet i Skåne.Sverige måste , sägs det i motion 1989/90:N369 (m),tillsammans med övriga västländer bidra till omvandlingen avÖsteuropa mot demokrati, kapitalism och marknadsekonomi. Som ettled i detta bör svenska företag få ett investeringsskydd motpolitiska omvälvningar. Företagen skall dock inte skyddas motaffärsmässiga risker; det är viktigt att skyddet utformas så attdet inte motverkar syftet med förändringarna, ansermotionärerna.Utskottet ser med tillfredsställelse på den utveckling motdemokrati som pågår i de östeuropeiska länderna. bör påolika sätt bidra till denna utveckling. När det gäller frågan ominvesteringsskyddsavtal kan konstateras att redan i daghar sådana avtal med tre länder i , nämligenJugoslavien (), () och (). Enligt uppgift från utrikesdepartementetföreligger ett avtal med färdigförhandlat ochparaferat (). Avtalet beräknas bli underskrivet senarei höst. Med andra länder i pågår förhandlingar ellerplaneras sådana tas upp. Enligt vad utskottet har erfarittillmäts dessa förhandlingar hög prioritet inomutrikesdepartementet.Med hänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottetmotion /90:N369 (m) i här berörd del.De transnationella företagens omfattning och utbredningskall -- mot bakgrund av dessa företags betydelse och snabbatillväxt -- bli föremål för årliga redovisningar, begärs det imotion 1989/90:N323 (mp). Det som har redovisats, t.ex.i industridepartementets , har enligt motionärerna varit alltförsummariskt. De åberopar uppfattning att det intefinns några skäl varför vissa företagsformer skall gynnasframför andra. Som ett första steg i avvecklandet av detransnationella företagens privilegier kräver ensystematisk kartläggning av dessa privilegier.En relativt omfattande redogörelse för de svenskamultinationella koncernerna och deras utlandsinvesteringar harlämnats i departementspromemorian Svensk industri i utveckling(Ds 1990:16) på basis av en kartläggning av statistiskacentralbyrån (SCB). I promemorian fanns också en redovisning avdet utländska ägandet i svenskt näringsliv, baserad bl.a. påföretagsförvärvsutredningens betänkande (SOU 1989:37).I industridepartementets rapport för , Svensk industrioch industripolitik, lämnas, mot bakgrund av den nämndapromemorian, en i förhållande till fylligredogörelse för svenska multinationella koncerner och utländskaförvärv i . Enligt vad utskottet har erfarit är avsiktenatt SCB skall göra en mer omfattande kartläggning ungefär varttredje år och att mindre uppdateringar skall görasmellanliggande år.Även i internationella sammanhang tas fram redovisningar överde transnationella företagen. center förtransnationella företag (CTC) och Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () tar fortlöpande fram olikarapporter om utlandsinvesteringar och multinationella företag iolika länder och om s.k. incentives. Inom finns det ettinstrument avseende främjande och hämmande åtgärder förinternationella investeringar.Utskottet anser, liksom motionärerna, att det, med hänsyn tillde transnationella företagens stora omfattning och betydelse, ärviktigt med en grundlig statistisk redovisning. mening fyller den redovisning industridepartementettagit fram, på basis av material från SCB, detta syfte. Motion1989/90:N323 (mp) avstyrks därmed.Utvecklingen i under harvarit långsam, anförs det i motion 1989/90:N347 (c). En medvetenoch offensiv insats från såväl samhälle som näringsliv skulledock kunna leda till att regionen med sitt strategiska läge näraDanmark och kontinenten kan utvecklas till ett europeisktteknik- och . En sådan offensiv bör, enligtmotionärerna, baseras på en bred satsning på vitala områdensåsom kunskapsutveckling, kreativitet, kommunikationer ochkapital -- skapandet av en s.k. K-region.Riksdagen avslog ett likalydande motionsyrkandefrån samma motionärer (1989/90:NU9). Utskottet anförde då --liksom tidigare vid behandling av liknande motionsyrkanden --att statsmakterna inte bör ge sig in på bedömningar avangelägenheten av sådana insatser i ett visst län som här avses.Detta gäller enligt utskottets mening alltjämt. Den aktuellamotionen avstyrks i berörd del.Särskilda branscherI åtta motioner tas olika branschspecifika frågor upp.Exportstatistiken skall kompletteras med siffror överförsäljningen av tjänster från utländska etableringar samtvärdet av svenska tjänsteföretags tillgångar i utlandet, krävsdet i motion 1989/90:N315 (fp). Eftersom huvuddelen av desvenska tjänsteföretagens försäljning till utländska kunder skergenom etableringar i utlandet, blir exportsiffrorna missvisandeom man vill illustrera tjänsteföretagens internationellaverksamhet, sägs det i motionen.Utredningen om kapitalavkastningens roll i bytesbalansen(KARIB) lämnade sitt betänkande (SOU 1990:45) medförslag om ändrad beräkningsmetod för bytesbalansen. Utredningenföreslog att vinsten på svenskt direktinvesteringskapital ifortsättningen skulle tas med som exportinkomst i bytesbalansen.Förslaget innebär att en återinvesterad vinst från ett svensktföretag utomlands går in som en pluspost i bytesbalansen ochsamtidigt registreras som en utgående direktinvestering ikapitalbalansen. Om detta beräkningssätt hade använts tidigareskulle enligt beräkningar bytesbalansunderskotten havarit lägre för och 13miljarder kronor lägre för . beräknar ,enligt beslut , bytesbalansen ienlighet med KARIBs förslag.Utskottet konstaterar att motion 1989/90:N315 (fp) i häraktuell del redan är tillgodosedd genom beslut omändrad metod för beräkning av bytesbalansen. Då någonytterligare åtgärd således inte är påkallad avstyrks motionen.Tjänstesektorn utgör två tredjedelar av den svenskaekonomin, varav de privata tjänsteföretagen svarar för tvåtredjedelar, sägs det i motion 1989/90:N244 (c).