bet · GE01BoU1 · 1990-09-20 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 25 motioner väckta under denallmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtligamotioner. Flera av dem avstyrks med hänvisning till den översynav hyreslagstiftningen som pågår för närvarande.38 reservationer och 2 särskilda yttranden har fogats tillbetänkandet. 1989/90:Bo212 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attskärpta lagstiftningsåtgärder bör vidtas för att kontoriseradelägenheter och bostadslägenheter utan mantalsskriven boendeskall återföras till bostadsmarknaden,6. att som sin mening ger regeringen till känna attden kooperativa hyresrätten bör prövas i större omfattning,7. att som sin mening ger regeringen till känna attskärpta åtgärder vidtas för att motverka och beivra handel medhyresrätter,1989/90:Bo221 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om boinflytande för hyresgäster.1989/90:Bo249 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om obligatorisk bostadsförmedling.1989/90:Bo401 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en undersökning och utvärdering av tillämpningen avlokalhyreslagstiftningen samt behovet av en ytterligareförstärkning av lokalhyresgästernas ställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna attförslag bör framläggas om åtgärder som undersökning ochutvärdering ger anledning till.1989/90:Bo402 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av 55 § hyreslagen.1989/90:Bo403 av m.fl. (m) vari yrkas2. att beslutar avskaffa förköpslagen (1967:868),3. att hos regeringen begär förslag till ändring iexpropriationslagstiftningen i enlighet med vad i motionenanförts,5. att hos regeringen begär förslag om införande avägarlägenheter i enlighet med ägarlägenhetsutredningensbetänkande Ägarlägenheter (SOU 1982:40),6. att beslutar ändra lagen (1975:1132) om förvärvav hyresfastighet m.m. så att förvärvstillstånd utöver nugällande undantag inte heller skall gälla en riksorganisationeller regional organisation för bostadsrättsföreningar,10. att hos regeringen begär förslag om ändring ihyreslagstiftningen så att lägesfaktorn ges ökad vikt,11. att hos regeringen begär förslag om ändring ihyresförhandlingslagen så att den enskilde hyresgästen kan gesförhandlingsrätt,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett "hyr-köp"-system för lägenheter,17. att upphäver lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt.1989/90:Bo404 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anpassa lagstiftningen i syfte attförenkla och underlätta produktion och boende i kooperativhyresrätt.1989/90:Bo405 av (vpk) vari yrkas1. att beslutar om ett förvärvsintyg frånhyresgästorganisation som villkor för tillstånd enligt lagen omförvärv av hyresfastighet m.m.,2. att beslutar införa krav på utbildning ochauktorisation som villkor för tillstånd enligt lagen om förvärvav hyresfastighet m.m.,3. att hos regeringen begär förslag om uttag av enstatskommunal förvärvsavgift vid alla förvärv som kan prövasenligt lagen om förvärv av hyresfastighet m.m.1989/90:Bo406 av och (vpk) variyrkas1. att beslutar slopa ordet "påtagligt" i 55 §första stycket hyreslagen,2. att begär att regeringen utreder ettbruksvärdessystem för lokalhyror.1989/90:Bo407 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen låter utreda frågan om besittningsskydd ifabrikslokaler.1989/90:Bo408 av m.fl. (vpk) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ny/ändradlagstiftning som ålägger kommunerna enbostadsanvisningsskyldighet,2. att hos regeringen begär förslag till ny/ändradlagstiftning som ger kommunerna en generell rättighet att fåanvisad bostadssökande accepterad av fastighetsägaren.1989/90:Bo409 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan lagändringbeträffande bruksvärdesregeln i 12 kap. 55 § jordabalken attflexibilitet medges.1989/90:Bo410 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till ändringari hyreslagen så att bestämmelserna om att reparationer skallvara fackmannamässigt utförda också omfattar hyresvärden.1989/90:Bo411 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till ändring itillståndslagen i syfte att stärka hyresgästorganisationsställning i enlighet med vad som anförts i motionen.1989/90:Bo412 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om lagändringari förvärvslagen beträffande primär förhandlingsskyldighet,2. att hos regeringen begär förslag om lagändringari förvärvslagen beträffande inskrivning av avtal omförhandlingsordning,3. att hos regeringen begär förslag om lagändringari förvärvslagen beträffande hyresgästinflytande vid ombyggnadoch sanering i enlighet med vad som anförts i motionen.1989/90:Bo414 av och (vpk)vari yrkas att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att utveckla hyresboendet.1989/90:Bo415 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändrade regler ihyreslagen om avisering av hyra, påminnelse om obetald hyra,förverkande av hyresrätt och hyresnämndens prövning vid tvist omförlängning av hyresavtalet, enligt vad som angetts i motionen.1989/90:Bo416 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att den kommittésom tillsatts för en översyn av hyreslagstiftningen erhållertilläggsdirektiv av innebörd att lagstiftningen ses över vadgäller lägenhetsbyten i de delar som angetts i motionen.1989/90:Bo418 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att ändra 12 kap. 57 a § förstastycket jordabalken på så sätt att ett hyreskrav skall ansesoskäligt om det påtagligt överstiger hyresläget på orten förjämförliga lokaler i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att ändra 12 kap. 57 a §jordabalken så att hyresvärden skall ha skyldigheten atthänskjuta tvist till hyresnämnd i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar ändra 12 kap. 58 b § jordabalken såatt hyresgästen alltid skall ha rätt till en ersättning sommotsvarar minst en årshyra för lokalen, om hyresförhållandetupphör på grund av en obefogad uppsägning.1989/90:Bo419 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de allmännyttiga företagens roll förhyresgästinflytandet,3. att beslutar om sådan ändring ibostadssaneringslagen (1973:531) att det blir hyresgästerna viden berörd fastighet som har att yttra sig över ombyggnad ochutfärda intyg,4. att beslutar om sådan ändring ihyresförhandlingslagen (1978:304) att det direktahyresgästinflytandet stärks,5. att hos regeringen begär förslag om störreenhetlighet med PBL för hyresgästinflytandet beträffandegenomförandetider vid ombyggnad, i enlighet med vad i motionenanförts,6. att beslutar permanenta berörd lagstiftning vadavser den kooperativa hyresrätten,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av lagstiftning för att stärkahyresgästinflytandet vid anslutning till kabel-TV,9. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i gällande lagstiftning att möjligheter finns att ta utavgift vid bostadsförmedling,13. att beslutar om sådan ändring i hyreslagen atthyresgästinflytandet ökar vid underhåll av lägenhet i enlighetvad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bruksvärdessystemet,15. att beslutar om sådan ändring i berördlagstiftning att större hänsyn tas till den enskilde hyresgästeni enlighet med vad i motionen anförts,16. att beslutar om sådan ändring i berördlagstiftning att alla riksorganisationer inom bostadsområdet gessamma förutsättningar att verka.1989/90:Bo420 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag i enlighet medvad i motionen anförts om ändringar i hyreslagen vad avserreglering av hyran vid andrahandsupplåtelse,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för kommun att ta ut avgiftför bostadsförmedling,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder vad avser en reformering avhyressättningssystemet så att en flexibel boendeservice kanerbjudas,12. att beslutar om en ändring av lagstiftningen ienlighet med vad som i motionen anförts vad avser den enskildehyresgästens inflytande över reparation av den egna lägenheten,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagen om förvärv av hyresfastighet,17. att beslutar att avskaffabostadsförsörjningslagen (1978:397),19. att beslutar att upphäva tidigare ändringar avlokalhyreslagstiftningen (1988:927) i enlighet med vad imotionen anförts,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skyndsam översyn av regelsystem ochfastighetsrättsliga frågor i syfte att anpassa dessa till detsom gäller och förväntas gälla inom EG.1989/90:Bo421 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till lag som går utpå att boende som inte velat ha kabel-TV inte heller skall varatvungen att betala för kabel-TV-anläggning och driften därav iform av hyra eller annan avgift.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:K436.1989/90:Bo422 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omrättssäkerheten på hyresmarknaden.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Ju413.1989/90:Bo423 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att beslutar om ändring i 2 § lagen om förvärvav hyresfastighet beträffande s.k. rikskooperativaorganisationer i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar om ändringar i 60 a §bostadsrättslagen beträffande s.k. rikskooperativaorganisationer i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av förköpslagen,10. att beslutar avskaffa lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsförmedlingars rätt att ta utavgifter,17. att hos regeringen begär förslag till ändring ihyreslagen så att ersättning förboinflytande och fritidsverksamhet inte skall anses som hyra,18. att hos regeringen begär förslag till ändring ihyresförhandlingslagen, så att avgörande för erhållandet avförhandlingsrätt blir att föreningen åtnjuter hyresgästernasförtroende,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av bruksvärdessystemet,21. att hos regeringen begär förslag till ändring ibostadssaneringslagen, så att vid utfärdande av hyresgästintygför ombyggnad den mening skall gälla som företräds avmajoriteten av de boende i fastigheten,1989/90:Bo424 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar förlänga tidsfristen för rätt tillåtervinning av hyresrätt ,2. att inför meddelandeskyldighet tillsocialnämnden i samtliga fall där den enskilde riskerar attavhysas från sin bostad. 1 Vissa fastighetsförvärv m.m.1.1 ExpropriationI moderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403 yrkande3 hemställs att hos regeringen begär förslag tilländring i expropriationslagen så att expropriation skall kunnatillgripas endast om kommunen har ett nödvändigt och påvisbartbehov av aktuell fastighet inom en snar framtid.Ersättningsreglerna vid expropriation tas också upp i motionen.Dessa regler bör enligt motionen ändras så att kommunen fårbetala det fulla marknadsvärdet för den exproprieradefastigheten samt ersätta ägaren för de kostnader som uppkommergenom expropriationen.Gällande expropriationslag innehåller regler om expropriationför ett flertal ändamål. Expropriation får ske för att ge enkommun möjlighet att förfoga över mark som med hänsyn till denframtida utvecklingen krävs för tätbebyggelse eller därmedsammanhängande anordning. Vidare finns bestämmelser omexpropriationsrätt för ändamål som har till syfte att tillgodoseolika offentliga verksamheters behov av mark för exempelvisrikets försvar, för den allmänna samfärdseln och för allmännabyggnader m.m.Ersättningsreglerna vid expropriation har utformats i syfteatt dämpa markvärdestegringen och hindra att samhället skallbehöva ersätta vissa värden som har uppstått till följd avsamhällets egna insatser och har samband medtätbebyggelseutvecklingen. Utgångspunkten för utformningen avbestämmelserna har varit att expropriaten inte skall lida någonekonomisk förlust men inte heller göra någon ekonomisk vinninggenom den samhällsutbyggnad vari de avsedda åtgärderna ingår.Reglerna kan sägas vara grundläggande för bestämmande aversättning vid inlösen och intrång i den fastighetsrättsligalagstiftningen.Har expropriationstillstånd beviljats skall den exproprierandesvara för samtliga kostnader som har uppkommit i ärendet. Dettainnebär att inte bara rättegångskostnaderna vid domstolen utanockså kostnaderna i tillståndsärendet och i ärendet omfördelning av expropriationsersättning skall ersättas av denexproprierande. Kostnader som sakägare orsakat genom vårdslösheteller försummelse och arvodeskostnader som inte varit skäligenpåkallade får dock sakägaren svara för. Detsamma gällerkostnader för utredning i strid mot utredningsbeslut omutredningen inte fått någon betydelse för utgången.Enligt utskottets uppfattning måste det finnas möjligheter förkommunerna, som har ansvaret för samhällsbyggandet, atttillgodose behovet av en planering på lång sikt och att kunnavidta åtgärder för att bl.a. bevara eller återskapa enmänniskovänlig miljö. Expropriationslagstiftningen är ett avinstrumenten för markhushållning och planering. Enligt lagenskall vid tillståndsprövningen hänsyn tas inte bara tillkommunens intresse utan även till motstående intressen. Omändamålet lämpligen bör tillgodoses på annat sätt eller omolägenheterna av expropriationen från allmän och enskildsynpunkt överväger de fördelar som kan vinnas genom den fårtillstånd inte meddelas. Denna bestämmelse är en viktigrättsäkerhetsgaranti för enskilda.De expropriationsändamål och den ordning förtillståndsprövningen som finns i expropriationslagstiftningenhar enligt utskottets mening fått en lämplig utformning. Vadgäller ersättningsbestämmelserna har dessa utformats på ettsådant sätt att sakägare fullt ut kompenseras för sina kostnaderi ett expropriationsärende. Någon ändring enligt motionärernasförslag finner utskottet inte påkallat. Utskottet avstyrker medhänvisning till vad som anförts moderata samlingspartietspartimotion 1989/90:Bo403 yrkande 3 om vissa ändringar iexpropriationslagen.1.2 FörköpI nämnda partimotion yrkande 2 och i motion 1989/90:Bo423(fp) yrkande 9 tas frågor om förköpslagen upp. Enligtmoderaternas partimotion bör förköpslagen avskaffas. Som skälanförs att kommunerna har möjlighet att genomföra sina planerutan att behöva ta till förköpsmöjligheterna.Motionsyrkanden om upphävande av förköpslagen harframförts under en lång följd av år. En klar majoritet harställt sig bakom förköpslagens huvudprinciper och ansett attlagen bör behållas. Det finns enligt utskottets mening inte nuanledning att frångå den bedömningen. Moderata samlingspartietspartimotion 1989/90:Bo403 yrkande 2 avstyrks.I folkpartimotionen yrkas att förköpslagen ses över. Liknandetankegångar som i behandlade motionsyrkande förs fram imotionen. Enligt motionärerna torde kommunernas behov avmarkförvärv nu vara mindre än tidigare och kan tillgodoses genomexpropriation.Utskottet har tidigare och i betänkande1989/90:BoU1 avstyrkt motsvarande yrkande. Några nya omständigheter som motiverar enöversyn av förköpslagen har inte framkommit. Utskottetavstyrker därför motion 1989/90:Bo423 (fp) yrkande 9 även dennagång.1.3 Förvärv av hyresfastigheter m.m.Lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.(tillståndslagen) infördes i syfte att förhindra spekulation vidförvärv av hyresfastigheter och förhindra att sådana skulleförvärvas av olämpliga personer. Lagen har därefter undergåttvissa ändringar. begärde på förslag avbostadsutskottet (BoU 1986/87:13) en översyn av lagen när detgäller åtgärder för att förmå en köpare av en hyresfastigheteller den som förvärvat aktier eller andelar i ettfastighetsägande bolag att anmäla förvärvet till kommunen inomföreskriven tid. beslutade regeringen atthyreslagstiftningen skulle ses över av en kommitté medparlamentarisk sammansättning (hyreslagskommitté).Enligt direktiven (dir. 1989:44) bör kommittén bl.a. genomföraden översyn av tillståndslagen som begärt. Vidareanförs att kommittén också bör undersöka om den nuvaranderegleringen är tillräcklig för att tillgodose de syften somligger bakom lagstiftningen och föreslå de förändringar somföranleds av undersökningen.Tre motioner behandlar tillståndslagen. I två av dessaföreslås ändringar för att bl.a. stärka hyresgästernasställning. I en motion föreslås dels att det övervägs om lagenskall upphävas, dels att vissa tidigare genomförda ändringar ilagen upphävs.I motionerna 1989/90:Bo405 (v) och 1989/90:Bo411 (s) föreslåsändringar i tillståndslagen i syfte att stärkahyresgästorganisationernas inflytande över tillståndsprövningen.Enligt v-motionens yrkande 1 bör ett s.k. förvärvsintyg ellergodkännande från hyresgästorganisation vara ett villkor förtillstånd till förvärvet. I motionens yrkande 2 föreslås att deti lagen införs ett krav på utbildning och auktorisation för attförvärvstillstånd skall ges. I yrkande 3 hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag om uttag av en statskommunalförvärvsavgift vid alla förvärv som kan prövas enligttillståndslagen. Härigenom skulle enligt motionen lusten attgöra snabba "klipp" dämpas.I s-motionen föreslås att hyresgästorganisation i förvärvsärenden och att organisationen ges rättatt begära hyresnämndens prövning. Vidare föreslås attförvärvaren bör presentera en kalkyl som visar att intäkternafrån fastigheten kommer att täcka kostnaderna, att kommunernabör få uppgifter om förvärvaren ur polisregistret samt attupprepade förvärv bör få till följdatt tillstånd till förvärvet vägras. En annan åtgärd somföreslås är att tillståndsplikten bör utvidgas i vissa fall. Imotionen föreslås slutligen att prövningen i hyresnämnd bör avseden första förvärvaren i de fall aktier och andelar vidaresäljsunder pågående handläggning i hyresnämnden. Härigenom skulleenligt motionärerna förhindras att en förvärvare, som inteskulle kunna få förvärvstillstånd, ändå i praktiken kan handlamed fastigheter.I motion 1989/90:Bo420 (m) yrkande 15 såvitt nu är i frågaförordas att hos regeringen begär vissa ändringari tillståndslagen så att bl.a. kravet för förvärvaren attvisa att "han är i stånd" att klara skötseln av fastighetenavskaffas. Motionärerna anser också att det bör övervägas omlagen kan upphävas.Utskottet har så sent som avstyrkt ett yrkandefrån moderata samlingspartiet om dels upphävande av de år 1983beslutade ändringarna i tillståndslagen såvitt gäller bl.a.förvärvarens utredningsskyldighet, dels upphävande av lagen.Enligt utskottets mening har det därefter inte förekommitnågonting som ger utskottet anledning att ändra uppfattning.Utskottet avstyrker med det anförda motion 1989/90:Bo420 (m)yrkande 15 såvitt nu är i fråga.Vad därefter gäller de frågor om hyresgästorganisationernasinflytande m.m. enligt tillståndslagen som tagits upp iredovisade motioner har flera av dessa övervägts tidigare meninte lagts till grund för lagstiftning. Kommittén som ser överbl.a. tillståndslagen m.m. kommer enligt direktiven attundersöka om lagen i sin nuvarande utformning tillgodoser desssyfte. Det kan således förutsättas att ändringar som kan ansespåkallade för att tillgodose det syfte som ligger bakomlagstiftningen kommer att övervägas. Resultatet av de pågåendeövervägandena bör avvaktas. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 1989/90:Bo405 (v) och 1989/90:Bo411 (s).2 Hyresrätt, bostäder2.1 HyressättningBestämmelser om hyra finns i 12 kap. jordabalken (hyreslagen).Hyra är enligt hyreslagen den ersättning som utgår enligt avtalför upplåtelse av hus eller del av hus (lägenhet). Avtalet kankompletteras även med upplåtelse av jord om jorden skallanvändas för trädgårdsodling i mindre omfattning eller för annatändamål än jordbruk.Hyran för bostadslägenhet skall enligt 19 § hyreslagen varatill beloppet bestämd i hyresavtalet. Undantag från denna regelfår ske endast för kostnader hänförliga till lägenhetensuppvärmning, förseende med varmvatten samt el- och va-avgifter.Särskilda bestämmelser finns för lokaler.Hyressättningen är i princip fri. En hyresvärd och enhyresgäst kan själva komma överens om hyrans storlek.Hyressättningen sker dock vanligtvis efter kollektivaförhandlingar med hyresgästförening enligthyresförhandlingslagen. Formerna för sådana förhandlingarbehandlas senare i detta betänkande. Vid hyresförhandlingarna ärhyreslagens bruksvärdesregel i 55 § utgångspunkten. Enligtbruksvärdesregeln skall hyran bestämmas efter en jämförelse medfrämst hyrorna för till bruksvärdet likvärdiga lägenheter i hussom ägs och förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag. Omparterna inte kan komma överens skall hyran fastställas tillskäligt belopp. Hyran är inte att anse som skälig om den ärpåtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn tillbruksvärdet är likvärdiga.Tre motioner, 1989/90:Bo402 (s), 1989/90:Bo406 (v) yrkande 1och 1989/90:Bo409 (s) såvitt nu är i fråga, behandlarpåtaglighetsrekvisitet vid hyressättningen. I motionernaföreslås att detta rekvisit bör utgå ur 55 § hyreslagen.Motionärerna anser att det inte finns några skäl för att godtaatt en hyra kan ligga något över de hyror som gäller förjämförbara lägenheter i de allmännyttiga bostadsföretagen.Nuvarande ordning innebär som framgått att det finns en vissmarginal för att godta hyror som är något högre än bruksvärdet.Frågan om denna marginal skulle tas bort eller om ordetpåtagligt skulle bytas ut mot det tidigare använda ordetväsentligt övervägdes i samband med hyresrättsutredningensförslag till vissa ändringar i bl.a. bruksvärdessystemet (SOU1981:77 Hyresrätt 3 Bruksvärde, hyresprocess m.m.). som regeringen fann att ordet påtagligtskulle behållas i lagen. Vid utskottets behandling avregeringens förslag jämte motioner i denna fråga (BoU1983/84:29) anslöt sig utskottet till vad som anfördes ipropositionen, nämligen att det kan behövas ett utrymme förhyreshöjningar utöver den nivå som kan konstateras vidjämförelseprövningen men att marginalen inte bör vara så storsom ett väsentlighetsrekvisit skulle medge. Utskottet hardärefter behandlat motioner ompåtaglighetsrekvisitet, senast i betänkandetBoU 1987/88:13 s. 14, och vidhållit sin uppfattning. Utskottet,som alltjämt anser att rekvisitet ger ett visst nödvändigtspelrum vid jämförelseprövningen, avstyrker motionerna1989/90:Bo402 (s), 1989/90:Bo406 (v) yrkande 1 och 1989/90:Bo409(s) såvitt nu är i fråga.I moderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403 yrkande10 och i motionerna 1989/90:Bo409 (s) såvitt nu är i fråga,1989/90:419 (c) yrkande 14, 1989/90:Bo420 (m) yrkande 11 samt1989/90:Bo423 (fp) yrkande 19 framförs synpunkter påjämförelseprövningen vid hyressättning och föreslås attbruksvärdessystemet reformeras. M-, c- och fp-motionärerna anseratt en lägenhets läge bör påverka hyressättningen så att enocentralt belägen lägenhet får en lägre hyra än en liknandelägenhet som ligger inne i en tätort. I c- och fp-motionernaanförs att det på några orter tas hänsyn till läget vidhyressättningen efter särskilda överenskommelser mellan parternaoch att det är angeläget att detta sker också på andra orter såatt bruksvärdessystemet tillämpas lika i kommunerna.Motionärerna anser också att det bör klarare framgå avhyreslagen vad som menas med bruksvärde. I m-motionen påståsbruksvärdessystemet motverka en utveckling av olikaservicealternativ inom boendet och föreslås att det utformas såatt en flexibel boendeservice kan erbjudas. S-motionärerna anseratt faktorer som fastighetens service och underhållsskick böravspeglas i de hyror som åsätts lägenheterna.Utskottet har behandlat och avstyrkt motionerom ändringar i bruksvärdessystemet. Dess främsta uppgift är atttrygga besittningsskyddet.