bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om ett nyttbostadsfinansieringssystem. Vissa frågor bör dock enligtutskottet övervägas ytterligare. Det gäller kreditgarantin, detkommunala förlustansvaret, fastighetsskatten ochrealisationsvinstbeskattningens utformning i räntelånesystemet,ikraftträdandet samt beslutsordningen i låneärenden. Utskottetanser också att den föreslagna kreditgarantinämnden börlokaliseras till Karlskrona.Även vad i propositionen föreslagits om förändringar i detnuvarande bostadsfinansieringssystemet tillstyrks av utskottet.I en reservation (m, fp, c) yrkas avslag på propositionen ivad avser införande av ett nytt finansieringssystem. Företrädareför dessa partier samt företrädare för ochmiljöpartiet de gröna har i andra reservationer tagit upp frågorsom aktualiserats genom motioner i ärendet.48 reservationer och 4 särskilda yttranden har avgivits. Regeringen har i proposition 1990/91:34 föreslagit riksdagendels att godkänna vad i regeringsprotokollet förordats ifråga om1. lånefinansiering på den allmänna kreditmarknaden,2. investeringsbidrag för bostadsbyggande,3. allmänna krav för statligt stöd i en nybostadsfinansiering,4. skattekompenserande räntebidrag för hyres- ochbostadsrättshus,5. räntelån,6. realräntebidrag,7. statlig kreditgaranti,8. det statliga stödet för ny- och ombyggnad med beslut ombostadslån och räntebidrag,9. räntestöd för underhåll m.m.,10. räntebidragstrappan,dels att11. under reservationsanslaget Information och utbildning m.m.för /91 anvisa ,12. till Investeringsbidrag för bostadsbyggande för budgetåret1990/91 anvisa ett förslagsanslag på ,13. till för bostäder /91 anvisa ett reservationsanslag på 5000000kr.,dels att anta de vid propositionen fogade förslagen till14. lag om ändring av plan- och bostadsverkets namn,15. lag om ändring i (1987:10),16. lag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m.Lagförslagen har som bilaga 1 fogats till detta betänkande. I betänkandet behandlasdels de med anledning av proposition 1990/91:34 väcktamotionerna:1990/91:Bo1 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen måtte ge regeringen till känna att den föreslagnakreditgarantinämnden bör samlokaliseras med iKarlskrona.1990/91:Bo2 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition om nybostadsfinansiering, utom såvitt avser förslag om ändring avplan- och bostadsverkets namn,2. att beslutar att återinföra de tidigare gällandereduceringsreglerna för medvärdeskatten för byggnads- ochanläggningsarbeten,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSBAB bör avvecklas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sänkta skatter och stegvis avskaffande avräntebidragen för äldre hyres- och bostadsrättsradhus,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sänkta skatter och upptrappade räntor förhyres- och bostadsrättsradhus,6. att hos regeringen begär förslag om ettbostadsfinansieringssystem lika för alla upplåtelseformer byggtpå så kallade enhetslån,7. att som sin mening ger regeringen till känna attdet bör införas en rätt för fastighetsägare att göra skattefriaavsättningar till reparationsfonder,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om avdragsrätt för reparationer i småhus,9. att som sin mening ger regeringen till känna attsystem för bosparande bör införas i enlighet med vad i motionenförordats.1990/91:Bo3 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag på en plan försuccessiv avtrappning av investeringsbidraget på5--,2. att hos regeringen begär förslag till förenklingav bidragsunderlagsberäkning, m.m. enligt vad som anförs imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna attkostnader för parkeringsanläggningar inte bör ingå ilåneunderlaget,4. att hos regeringen begär förslag till minskningav administrationskostnaderna för bostadsfinansieringssystemethos länsbostadsnämnderna,5. att avslår förslaget till utformningen avrealräntebidrag i propositionen,6. att hos regeringen begär ett nytt förslag tillutformningen av realräntebidrag och nettoräntesats vid högarealräntor enligt vad som anförs i motionen,7. att hos regeringen begär förslag tillupplåtelseneutrala säkerhetsgränser för den statligalånegarantin,8. att hos regeringen begär förslag om merpreciserade regler för utkrävande av regressanspråk enligt vadsom anförs i motionen,9. att hos regeringen begär ytterligare underlagoch eventuellt förslag för att förhindra att utnyttjandet av denstatliga kreditgarantin selekteras på sätt som anges i motionen,10. att avslår förslaget om räntestöd tilllägenhetsunderhåll i hyreshus,11. att avslår förslaget om ändring avräntebidragstrappan för hyres- och bostadsrättshus.1990/91:Bo4 av Bo Finnkvist (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ny bostadsfinansiering.1990/91:Bo5 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1990/91:34 om nybostadsfinansiering m.m.,2. att hos regeringen hemställer om ett nyttförslag till bostadsfinansieringssystem i enlighet med deriktlinjer som förordas i motionen.1990/91:Bo6 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med avslag på prop. 1990/91:34 om nybostadsfinansiering m.m. hos regeringen hemställer om ett nyttförslag till bostadsfinansieringssystem i enlighet med deriktlinjer som förordas i motion 1990/91:Bo5,2. att, vid avslag på yrkande 1, med avslag påprop. 1990/91:34 såvitt avser förslag om införande av ettinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad av permanentbostäderbeslutar att mervärdeskatt för samtliga tjänster för byggandeoch boende från 1/1 1991 reduceras och uttas avsaluvärde inklusive andra skatter än moms (beskattningsvärdet) ienlighet med vad som anförs i motionen,3. att, vid avslag på yrkande 2, med avslag påprop. 1990/91:34 i denna del beslutar att investeringsbidrag förny- och ombyggnad av permanentbostäder och samlingslokaler skallutgå med full kompensation för de ökade kostnader som de slopadereduceringsreglerna för mervärdeskatt för byggnads- ochanläggningsarbeten innebär i enlighet med vad som anförs imotionen,4. att, vid avslag på yrkande 1, beslutar avslåprop. 1990/91:34 såvitt avser kravet på kommunalbostadsanvisningsrätt som villkor för bostadsstöd,5. att beslutar avslå prop. 1990/91:34 såvitt avserkravet om uppfyllt markvillkor som villkor för bostadsstöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om behovet av förenklingar ochavbyråkratisering i det föreslagna bostadsfinansieringssystemetsamt hos regeringen hemställer om förslag till förenklingar ochavbyråkratisering av det föreslagna systemet enligt vad somanförs i motionen,7. att med avslag på prop. 1990/91:34 i denna delbeslutar att uppskrivningen av nettoräntan skall varainflationen minus en procent i enlighet med vad som anförs imotionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om behovet av en anpassning av reglernaför uttagen av fastighets- och reavinstbeskattningen till detföreslagna bostadsfinansieringssystemet,9. att hos regeringen hemställer om en översyn avreglerna för uttag av fastighetsskatt och reavinstskatt ienlighet med vad som förordas i motionen,10. att med avslag på prop. 1990/91:34 i denna delhemställer att regeringen återkommer till med ett nyttförslag till utformning av reglerna för statlig kreditgarantivad avser bostadslån enligt de riktlinjer som förordas imotionen,11. att med avslag på prop. 1990/91:34 i denna delbeslutar att tidpunkten för införande av det föreslagnabostadsfinansieringssystemet skall samordnas med att statligakreditgarantiregler för bostadslån, enligt de riktlinjer somförordas i motionen, kan införas,12. att med avslag på prop. 1990/91:34 i denna delbeslutar att ansvaret för förluster för lån inom det föreslagnabostadsfinansieringssystemet skall fördelas proportionelltmellan stat och kommun i enlighet med vad som anförs i motionen,13. att med avslag på prop. 1990/91:34 i denna delbeslutar att bostadshus, som uppförts eller byggts om med stödav statliga bostadslån och räntebidrag enligt gällanderegelsystem, inte överförs till det s.k. räntelånesystemet ienlighet med vad som anförs i motionen,14. att beslutar avslå prop. 1990/91:34 såvittavser införande av räntestöd av lägenhetsunderhåll i hyreshus ienlighet med vad som anförs i motionen,15. att med anledning av prop. 1990/91:34 beslutaratt fastighetsägare medges skattefri avsättning av medel ifonder för reparationer och underhåll enligt de regler somförordas i motionen.1990/91:Bo7 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadsföretagens konsolideringsfonder.1990/91:Bo8 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en temporär ändring i bokföringslagen.1990/91:Bo9 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår propositionen om nybostadsfinansiering förutom anslag till investeringsbidrag ochändring av plan- och bostadsverkets namn,2. att godkänner vad i motionen anförts ominvesteringsbidragens utformning,3. att hos regeringen begär förslag om ett nyttbostadsfinansieringssystem som bygger på de riktlinjer omminskade räntebidrag och kreditgarantier för lån som omfördelarkostnaderna över tiden som redovisas i motionen,4. att hos regeringen begär förslag till ökadschablonisering vid beräkningen av låneunderlag för bostadslån,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av bruksvärdessystemet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskaffande av länsbostadsnämnderna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskaffande av ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avsättning till reparationsfonder,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förändrad reavinstbeskattning,10. att beslutar att avskaffa markvillkoret,11. att beslutar att avskaffa konkurrensvillkoret,12. att beslutar att avskaffa kostnadskontrollen.1990/91:Bo10 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om slopande av uttagsbeskattningenpå arbeten i egen regi från ,2. att beslutar om slopande av fjärrvärmemomsenfrån ,3. att, vid avslag på yrkande 2, beslutar attikraftträdandet av fjärrvärmemomsen uppskjuts,4. att beslutar om slopande av statligfastighetsskatt för allmännyttigt ägda bostadsfastigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna attriksdagen skall fastställa nettoräntesatsen första året ocheventuellt kommande ändringar,6. att som sin mening ger regeringen till känna attdet behovsprövade förvärvslånet med räntebidrag bör bibehållasoförändrat utanför räntelånesystemet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om "glesbygdsgarantin" iräntelånesystemet.dels de med anledning av proposition 1990/91:27 väcktamotionerna:1990/91:Bo11 av m.fl. (m) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om länsbostadsnämnderna (motionen iövrigt behandlas i betänkande 1990/91:BoU5)1990/91:Bo12 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avskaffande av länsbostadsnämnderna.Utskottets beredning av ärendetYttrande i ärendet har inhämtats från skatteutskottet.Yttrandet har som bilaga 2 fogats till betänkandet. Företrädareför har inför utskottet lämnat synpunkter iärendet liksom företrädare för glesbygdsdelegationen,, och konsultföretaget har i samband med behandlingen av ärendet anordnaten offentlig utfrågning. En förteckning över de personer sommedverkade vid utfrågningen finns i bilaga 3. Protokoll frånutfrågningen har som bilaga 4 fogats till detta betänkande.Skrivelser i ärendet har inkommit från glesbygdsdelegationen,, , , , ,Sveriges Bostadsrättsföreningars ,, ochSkattebetalarnas Förening. Ett nytt bostadsfinansieringssystemI proposition 1990/91:34 föreslås att detnuvarande låne- och räntebidragssystemet vid ny- och ombyggnadav bostadshus ersätts av ett system som bygger på att helalånefinansieringen sker på den allmänna lånemarknaden och att endel av låneräntorna omfördelas över tiden med hjälp av räntelånsom också de tas upp på denna marknad.Utskottet lämnar i det följande en sammanfattning avförslagets övergripande utformning. I övrigt hänvisas till vad ipropositionen (s. 9--10) redovisats i frågan. I dessa delaranförs i propositionen sammanfattningsvis följande.Bostaden som en grundläggande social rättighet ärutgångspunkten för den sociala bostadspolitiken. Detta anges ipropositionen innebära att bostadspolitiken skall ges en sådaninriktning att målet om allas rätt till en bra bostad kanförverkligas. Om den sociala bostadspolitiken skall kunnarealiseras måste det finnas ett väl fungerandebostadsfinansieringssystem. I propositionen anges attboendekostnadsutredningen i sitt betänkande (SOU 1989:71) Nybostadsfinansiering bl.a. konstaterat att det nuvarandebostadsfinansieringssystemet brister i fråga om neutralitetmellan olika upplåtelseformer och fastighetsägarkategorier bådevid produktionstillfället och sett över tiden. Systemet angesockså brista i paritet i fråga om utgifter för bostäder av olikaålder. Som en följd av stigande produktionskostnader och högaräntor har statens kostnader för räntebidragen ökat avsevärt.Mot bakgrund av de i korthet nu redovisade bristerna i detnuvarande systemet anförs i propositionen att det avbostadspolitiska, kreditpolitiska och statsfinansiella skäl ärnödvändigt att ompröva det stödsystem som fungerat i mera än 15år.De bostadspolitiska kraven som bör tillgodoses i ett nyttsystem anses innebära att det bör utformas så att det ärneutralt mellan ägar- och upplåtelseformerna, att det gerförbättrad paritet över tiden, att det är fördelningspolitiskteffektivt och att det motverkar en kapitalisering. Avkreditpolitiska skäl bör systemet utformas så att konkurrensenpå kreditmarknaden främjas, ett ökat sparande inombostadssektorn stimuleras och räntekänsligheten hos låntagarnaökas. Av statsfinansiella skäl bör systemet ges en sådaninriktning att automatiken i tillväxten av statens utgifterminskar.De redovisade kraven har lett till slutsatsen att en nybostadsfinansiering kan byggas upp i huvudsak enligtboendekostnadsutredningens förslag.Det i propositionen förordade systemet innebär i korthetföljande. Bostadsbyggandet föreslås genom ett investeringsbidragkompenseras för den höjning av byggmomsen som riksdagenbeslutade (prop. 1989/90:111, SkU31). Denskattesubvention för egnahemsägare, som enligt beslutvid samma tillfälle (prop. 1989/90:110, SkU30) kommer att finnasi det reformerade skattesystemet, föreslås för hyres- ochbostadsrättshus motsvaras av ett skattekompenserande räntebidragpå av räntekostnaden för det i propositionen föreslagnainvesteringslånet och för räntelånet. Investeringslånet är detlån som i dagens system motsvarar det statligt regleradebostadslånet och bottenlånet. Förutom det skattekompenseranderäntebidraget föreslås kapitalutgifterna utjämnas med hjälp avräntelån på kreditmarknaden. För räntelånet skall kunna ställassäkerhet i form av statlig kreditgaranti om långivaren begärdet. För att begränsa skuldökning och lånetider föreslås att ettsärskilt bidrag införs vid höga realräntor -- ett s.k.realräntebidrag.Det nu redovisade finansieringssystemet föreslås träda i kraftden i fråga om nya hus och ifråga om hus som erhållit bostadslån före . Delåntagare som erhållit räntebidrag enligt nuvarande reglererbjuds lån enligt det föreslagna systemet. Investeringsbidragetför ny- och ombyggnad av permanentbostäder införs den 1 januari1991.I vissa motioner yrkas avslag på det nuredovisade regeringsförslaget. Sådana yrkanden förs fram i detre partimotionerna från moderata samlingspartiet, folkpartietoch -- motionerna Bo2, Bo9 resp. Bo5 -- och imotion Bo6 (c) yrkande 1. I partimotionen (m) föreslås i yrkande6 ett bostadsfinansieringssystem byggt på s.k. enhetslån.Regeringens förslag har i sina grundläggande delar vunnit bifalli och i partimotioner Bo10 resp.Bo3.Kritiken mot förslaget i moderata samlingspartiets partimotiongår sammanfattningsvis ut på att utformningen av statens stödtill bostadsbyggandet inte kan ses isolerad från andra frågor.Skattepolitiken, regleringen av byggandet och hyressättningenm.m. har också stor betydelse. Många av de brister sommotionärerna anser finns på bostadsmarknaden kan enligt derasmening direkt hänföras till den misslyckade bostadspolitikregeringen drivit. Det av regeringen föreslagnafinansieringssystemet kan leda till att fastigheterna sjunker ivärde och måste säljas till ett lägre pris än summan avinvesteringslånet och räntelånet. Det föreslagna systemet harmåst kompletteras med en kreditgaranti och ett realräntebidrag,något som anses betyda att det föreligger stor osäkerhet om hursystemet kommer att fungera. Ett genomförande av regeringensförslag innebär en drastisk försämring för många egnahemsägaremed statliga lån.Enligt motionärernas mening måste emellertid det nuvarandelånesystemet förändras i grunden. Enligt deras uppfattning börett nytt lånesystem i huvudsak utformas så att etträntebidragsberättigat bostadslån utgår som enhetslån. Lånet börvara neutralt, dvs. utgå lika för alla byggherrar ochupplåtelseformer. Om lägenheten är större eller kostar mer änvad som täcks av enhetslånet får denna kostnad täckas medtilläggslån till marknadsränta. En sådan ordning anges innebäraatt i stort sett alla typer av offentlig ekonomisk kontroll samtdagens omfattande lånereglering försvinner. Endast en renkreditriskprövning skulle då återstå. Nuvarandesubventionssystem bör avvecklas stegvis i kombination med sänktaskatter.Också i partimotion förs fram kritik motregeringsförslaget. Bostadsmarknaden har slagits sönder avsubventioner och regleringar, något som bl.a. inneburit enineffektiv produktion som är dåligt anpassad till konsumenternasönskemål. Bostadssubventionerna anges i huvudsak gå till dem somredan har det bra ställt. Dessutom tillfaller subventionerna ipraktiken den förste innehavaren av lägenheten eller småhuset.Subventionerna bidrar också till att byggkostnaderna drivitsupp. Den reglering som har inneburit det största problemet ärden hyresreglering som motionärerna anser finns inom ramen förden bruksvärdering som tillämpas vid fastställande av hyra. Mermarknadsekonomi på bostadsområdet skulle ge konsumenterna störreinflytande och ökad valfrihet. Förslaget i propositionen ansesvara olämpligt utformat. Under ogynnsamma förhållanden kanräntelånen leda till en skulduppskrivning under lång tidsamtidigt som fastighetspriserna inte stiger i samma takt.Motionärerna avvisar det föreslagna räntelånesystemet främstdärför att det inte anses tillräckligt stabilt. Ett nyttfinansieringssystem bör enligt deras mening bygga på följanderiktlinjer. De nuvarande räntebidragen skall successivt minskakraftigt. Minskningen skall åstadkommas genom extra upptrappningav den garanterade räntan i dagens system och genom successivahöjningar av den garanterade räntan i nyproduktionen. Det skallockså bli möjligt för den enskilde att ta lån som omfördelarkostnaderna över tiden. Detta av motionärerna skisserade systembör kompletteras med en kreditgaranti för lån därskulduppbyggnaden är lägre än i det i propositionen föreslagnasystemet.I detta inledande avsnitt behandlas, som framgått ovan, ävencenterpartiets partimotion samt motion Bo6 (c) yrkande 1. Även idessa båda motioner föreslås att propositionen avslås. Ipartimotionen anförs att de grundläggande sociala målen iboendet måste återupprättas och rättvisa och solidaritet mellande boende skapas genom att samhällets stöd till bostadssektornnoga prioriteras. Regeringens förslag till ett nyttfinansieringssystem anses behäftat med grundläggande systemfel.Samhällets intresse av att bedriva antiinflationspolitik minskarmed det föreslagna systemet eftersom låg inflation vid ett högtränteläge riskerar att medföra en betydande ekonomisk belastningpå statsbudgeten. Vid ogynnsamma lägen med höga realräntor,stora utbetalningar för utfallande kreditgarantier och ökadeskatteavdrag för stora räntelån finns, enligt motionärerna,uppenbara risker att statens kostnader för bostadsfinansieringenkan komma att bli högre än i nuvarande system. Införandet avräntelånesystemet kommer även avsevärt att försvåramöjligheterna att i redan utsatta regioner skapa en bättreregional balans än . En ännu kraftigare styrning av boendettill de mest expansiva regionerna kommer då att ske. Ett nyttsystem för bostadsfinansieringen med annan inriktning änregeringens föreslås utarbetas. Detta nya system skall enligtmotionärerna bygga på en bassubvention lika för alla. Ett sådantsystem anses innebära en avsevärd förenkling av dagenslånereglering som avigsidorna med det nuvarandesystemet skulle undvikas. Om en minskning av räntestödet genomupptrappning av de statliga garanterade räntesatserna kopplassamman med en differentiering av fastighetsskatten med lägreeller ingen fastighetsskatt i nyare hus och en högre i äldre huskommer ekonomisk trygghet i boendet att skapas.Med anledning av förslaget i propositionen och i de ovanrefererade partimotionerna från m, fp och c samt motion Bo6 (c)yrkande 1 får utskottet anföra följande ombehovet av ett reformerat bostadsfinansieringssystem.Utgångspunkten för övervägandena i frågan bör vara att densociala bostadspolitiken ligger fast. Det primära målet förbostadsförsörjningen kan i korthet formuleras så attbostadspolitiken skall utformas så att allas rätt till en brabostad till rimlig kostnad kan förverkligas. Detta mål som underflera decennier väglett övervägandena om denna politiksinriktning skall alltså även i fortsättningen utgöra grundvalenför de reformer som från tid till annan är nödvändiga. Somanförs i propositionen måste det finnas ett väl fungerandebostadsfinansieringssystem för att denna politik skall kunnaförverkligas.Som framgått ovan har hävdats att det nuvaranderäntebidragssystemet inte ger tillräcklig neutralitet i fråga omkapitalutgifter mellan olika upplåtelseformer ochfastighetsägarkategorier vare sig vid produktionstillfälleteller över tiden. Även i fråga om förmögenhetsbildningen bristerneutraliteten. Räntebidragen kan kapitaliseras när egnahem ochbostadsrätter byter ägare och således öka säljarens förmögenhet.Under senare år har stigande byggpriser i kombination med högaräntor medfört att statens kostnader för räntebidragen har ökatavsevärt.Det är mot bakgrund av de nu redovisade förhållandena i dagensfinansieringssystem som förslaget om en omprövning av dettasystem skall ses. För en omprövning talar även enligt utskottetsuppfattning såväl bostadspolitiska som kreditpolitiska ochstatsfinansiella skäl. Det i propositionen föreslagna och ovanredovisade räntelånesystemet har utarbetats med syftet atteliminera de faktorer som innebär att dessa krav inte kantillgodoses.I det nya finansieringssystemet avses neutraliteten förbättrasgenom att ett skattekompenserande räntebidrag införs. Förslagetom ett enhetligt statligt stöd ger full neutralitet i vad avserbostadsutgifterna för olika fastighetsägarkategorier ochupplåtelseformer. Detta stöd kommer inte att kunna kapitaliseraspå marknaden. En omfördelning över tiden genom räntelån och integenom räntebidrag anges också minska samhällets subventioner förboendet.Även enligt utskottets uppfattning finns anledning att utifrånett bostadssocialt betraktelsesätt nu ompröva utformningen avbostadsfinansieringssystemet. Utskottet delar i allt väsentligtvad i propositionen anförts om bristerna i det nuvarandesystemet och om att dessa brister måste undanröjas avbostadspolitiska, kreditpolitiska och statsfinansiella skäl. Detfinns sålunda grund för uppfattningen att dagens system börersättas med ett nytt. Detta nya system bör naturligtvisutformas så att de brister som kunnat konstateras i det nuanvända systemet inte uppstår också i det nya.Utskottet kan konstatera att det i de nu behandladepartimotionerna inte finns några egentliga alternativ tilldagens system.