bet · GE01AU6 · 1990-10-04 00:00:00 — På många småarbetsplatser företräds de anställda i stället av en fackligombudsman, som ofta har begränsade möjligheter att sätta sig ini förhållandena på den enskilda arbetsplatsen. Det kan därförförekomma att väsentlig information når de anställda först långtefter det att arbetsgivaren har fullgjort sin lagstadgadeinformations- och förhandlingsskyldighet gentemot den fackligaorganisationen.En ändring bör enligt utskottets mening komma till stånd idetta hänseende. Det bör uppdras åt regeringen att inom ramenför dess arbetsrättsliga beredningsarbete pröva nya modeller förfullgörande av förhandlings- och informationsskyldigheten medbeaktande av vad som har anförts i motion A760.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande förhandlingar och information i mindreföretagatt med bifall till motion 1989/90:A760 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Rätt till inflytande och information oavsett fackligtillhörighet (mom. 6)(), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "behandlade delen"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med i att det behövs ettvidgat minoritetsskydd inom arbetsrätten. Detta skall ha tillsyfte att ta till vara små, inte kollektivavtalsbärandeorganisationers intressen liksom enskilda medlemmars samt intefackligt anslutna arbetstagares intressen. I detta avseende börförhandlingsskyldigheten enligt 11 § i de s.k.företagsledningsfrågorna gälla mot alla organisationer utanhänsyn till om de har avtal eller inte. Det förutsätts därvidatt organisationens medlemmar på arbetsplatsen i någon väsentligomfattning berörs av frågan. Arbetsledningsfrågor som berörenskilda fall bör leda till att arbetsgivaren blir skyldig att iförväg informera varje enskild anställd. Är den enskildefackligt organiserad skall organisationen har rätt tillöverläggning med arbetsgivaren. Förändras MBL på detta sättförenklas beslutsprocessen utan att man försämrar det kollektivainflytandet via fackföreningarna somminoritetsorganisationernas och de enskilda medlemmarnasinflytandemöjligheter ökar.I 13§ MBL föreskrivs att arbetsgivaren är förhandlingsskyldiggentemot facklig organisation som inte är kollektivavtalsbärandeom frågan särskilt berör arbets- och anställningsförhållandenför arbetstagare som är medlem i organisationen. Vidarbetsdomstolens tolkning av 13 § MBL har det förkommit fall dåen fråga har bedömts vara kollektiv men när det i själva verkethar rört enskilda arbetstagares indviduella förhållanden.Förhandlingsrätt enligt 13 § MBL har inte då kunnat åberopas. Idessa fall synes lagstiftningen leda till att denkollektivavtalsbärande organisationen skall anses företrädasamtliga anställda. Utskottet menar att detta är klartotillfredsställande.Med tillstyrkan av motion A732 (fp) i denna del föreslårutskottet således att av regeringen begär ettlagförslag i enlighet med nu angivna riktlinjer.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande rätt till inflytande och information oavsettfacklig tillhörighetatt med bifall till motion 1989/90:A732 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Utvidgad förhandlingsskyldighet m.m. (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Av motionärernas" och slutar med "redovisadedelarna" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att arbetsgivarnasprimära förhandlingsskyldighet enligt 11 § MBL även bör omfattaviktigare beslut, eftersom många beslut som fattas avföretagsledningen kan vara viktiga för de fackligaorganisationerna utan att de innebär en viktigare förändring.Vidare anser utskottet liksom att förenings-och förhandlingsrätten bör utsträckas att gälla ävenarbetssökande. Som det är kan arbetsgivarnasystematiskt diskriminera fackligt organiserade arbetssökande.Med den utvidgade förhandlingsrätten får den lokala fackligaorganisationen bättre möjligheter att påverka t.ex. ingångslönenför sådana arbetssökande.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande utvidgad förhandlingsskyldighetatt med bifall till motion 1989/90:A724 yrkandena 39och 40 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Chefstillsättningar (mom. 8), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "föreliggande delen" bortha följande lydelse:Tillsättandet av chefer betraktas numera som en sådan viktigförändring av verksamheten som omfattas avförhandlingsskyldigheten i MBL. Som framhålls i motion A760 kandenna ordning starkt ifrågasättas.En chef kan betraktas som arbetsgivarens förlängda arm ochföreträder ofta arbetsgivaren i förhandlingar med de anställdaoch/eller deras organisationer. Eftersom arbetsgivaren har detyttersta ansvaret för verksamheten måste det vara hans rätt attutse den som skall vara chef och företräda honom. Detta hindrargivetvis inte samråd med eller information till de fackligarepresentanterna -- under förutsättning att kravet på sekretessav hänsyn till dem som söker chefsbefattningarna kanupprätthållas.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet med tillstyrkanav motionen i denna del att regeringen får i uppdrag att snaraståterkomma till med lagförslag som innebär atttillsättandet av chef inte skall omfattas avförhandlingsskyldigheten enligt MBL.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande chefstillsättningaratt med bifall till motion 1989/90:A760 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Facklig vetorätt (mom. 9)(), (), (m),(), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Motionsyrkanden med" och slutar med "angivnadelarna" bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna anser utskottet att det ärbetänkligt att vetorättsreglerna ibland används av de fackligaorganisationerna för att försöka stoppa även seriösaentreprenörers verksamhet. Detta drabbar särskiltenmansföretagen och innefattar därigenom ett hot motetableringsfriheten. Dessa företagare bör ges bättreförutsättningar för sin näringsutövning på entreprenadområdetgenom ändringar i MBL, så att de påtalade missförhållandena kanundanröjas. Regeringen bör lägga fram förslag härom med ledningav vad som anförts i motionerna A224, A717, A719, A727, A739 ochA753 (m, fp, c). Yrkandena i vpk-motionerna A291 och A711 omfacklig vetorätt vid större förändringar i företagen avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande facklig vetorättatt med anledning av motionerna 1989/90:A719 imotsvarande del, 1989/90:A723 yrkande 1, 1989/90:A732 yrkande 9och 1989/90:A760 yrkande 10 samt med avslag på motionerna1989/90:A291 yrkande 4 och 1989/90:A711 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.11. Facklig vetorätt (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Motionsyrkanden med" och slutar med "angivnadelarna" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med vpk-motionerna A291 och A711 i att denfackliga vetorätten bör utvidgas. Detta gäller inte minst vidköp och försäljning av företag samt vid investeringar i företagi och utomlands. En sådan åtgärd behövs som ett led isträvandena att få kontroll över den tilltagadetransnationaliseringen och därmed följande risker för utarmningav det svenska näringslivet. bör av regeringen begäralagförslag till vidgad vetorätt. Det anförda bör delgesregeringen.Föreliggande yrkanden i de borgerliga motionerna om attbegränsa eller avskaffa fackets nuvarande vetomöjligheter enligtMBL avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande facklig vetorättatt med bifall till motionerna 1989/90:A291 yrkande4 och 1989/90:A711 yrkande 1 samt med avslag på motionerna1989/90:A719 i motsvarande del, 1989/90:A723 yrkande 1,1989/90:A732 yrkande 9 och 1989/90:A760 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.12. Utredning om konfliktutvecklingen (mom. 10), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utnyttjandet av" och på s. 25 slutar med "A15 (mp)"bort ha följande lydelse:Utskottet vill i anslutning till motion A760 (m) anföraföljande:Med rätten att vidta stridsåtgärder och lagstiftarensförtroende för parterna att själva besluta om arten ochomfattningen av stridsåtgärder följer ett ansvar för att dessastår i rimlig proportion till det resultat man väntar sig attuppnå.En ytterligare förutsättning för statsmakternas inställning äratt det råder balans mellan parterna på arbetsmarknaden i denmeningen att en stridsåtgärd från den ena parten kan mötas medmotåtgärder från den andra parten. Så är inte längre fallet.Under senare år har den fackliga stridsrätten utnyttjats påett sätt som ger anledning till oro. Strejkbenägenheten är högreän tidigare. Konflikterna får allvarligare konsekvenser äntidigare för hela samhället på grund av dess ökade komplexitetoch sårbarhet.Till principerna för fackliga stridsåtgärder hör att tredjeman i görligaste mån skall hållas utanför konflikterna, men påstörre delen av den offentliga sektorn kan denna princip överhuvud taget inte upprätthållas. De offentliga arbetsgivarna är istort sett okänsliga för konfliktens ekonomiska verkningar somkan överföras på skattebetalarna. Å andra sidan kan deoffentliga arbetsgivarna inte besvara en omfattande strejk meden motsvarande lockout, eftersom en sådan åtgärd i första handinte drabbar dem själva utan vitala samhällsfunktioner.Framför allt som ett utslag av de stigande spänningarna mellande offentliganställdas och de privatanställdas organisationerhar konflikter till följd av fackliga gränsdragningstvisterblivit vanligare. I dessa konfliktsituationer kan arbetsgivareninte påverka konfliktens utgång utan har bara att tillhandahållaslagfältet.Regeringen tillsatte en utredningsman med uppgift attöverväga möjliga åtgärder för att förbättra förhandlingsformeroch spelregler på den svenska arbetsmarknaden. Det kan intebegäras att utredningsmannen med det kortfristiga uppdrag dethär gäller skall kunna närmare överväga den omfattandeproblematik som ovan skisserats, utan behovet av en grundligbelysning av konfliktutvecklingen kvarstår. Den i det föregåendebegärda parlamentariska utredningen bör få i uppdrag att närmarestudera konfliktutvecklingen och lägga fram förslag tillåtgärder, exempelvis förlängda varseltider, särskildamedlingsinsatser, stärkt medlemsdemokrati etc.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A760 på dennapunkt som motion A15 (mp) om konflikträtten påbankområdet avstyrks.Vad utskottet anfört bör delges regeringen.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande utredning om konfliktutvecklingen attriksdagen med bifall till motion 1989/90:A760 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Fredsplikten vid s.k. tyst reglering i avtal (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Med anledning" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande lydelse:Fredsplikten enligt 41 § MBL bör endast gälla i frågor somuttryckligen är reglerade i kollektivavtal. Det är integodtagbart att fredsplikt kan utsträckas på ett heltoförutsebart sätt genom en s.k. tyst reglering ikollektivavtalet. Med biträdande av motion A724 i aktuell delföreslår utskottet att av regeringen begär förslagtill lagändring på denna punkt.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande fredsplikten vid s.k. tyst reglering iavtalatt med bifall till motion 1989/90:A724 yrkande 43som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Fredsplikten vid s.k. tyst reglering i avtal (mom. 12,motiveringen), och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med"Med anledning" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse:Yrkandet i vpk-motionen A724 om fredsplikten vid s.k. tystreglering i avtal avstyrks.15. Begreppet motpart vid sympatiåtgärder (mom. 14,motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 12Sonja Rembo, och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med"Också motion" och slutar med "föreliggande yrkandet" bort haföljande lydelse:Även i detta fall hänvisar utskottet till den i det föregåendebegärda utredningen om konfliktutvecklingen. Någon åtgärd medanledning av motion A744 (fp, m) kan därmed inte anses varapåkallad.16. 200-kronorsregeln (mom. 15)(), (), (m),(), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Vad härefter" och slutar med "begärda lagändringen"bort ha följande lydelse:Den nuvarande begränsningen av skadeståndet till 200 kr.infördes . Beloppet var en kännbarpåföljd. är detta belopp försumbart. Utskottet anser attskadestånden skall kunna differentieras i förhållande till devilda strejkernas svårighetsgrad och därmed ge möjlighet atttydligt markera rättsstridigheten av dessa stridåtgärder. Ensådan normering av skadestånden bör i sin tur vara till stöd föratt upprätthålla respekten för träffade avtal. Utskottet vill idetta sammanhang inte uttala sig om någon fixerad beloppsgräns.Med anförda tillstyrker utskottet yrkandena i motionerna A732(fp) och A760 (m) och lägger i det följande fram förslag tilllagändring.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande 200-kronorsregelnatt med bifall till motionerna 1989/90:A732 yrkande12 och 1989/90:A760 yrkande 7 antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivetHärigenom föreskrivs att 60 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 60 §Om det är skäligt kan Är någonskadestånd sättas ned skadeståndsskyldig enligteller helt falla bort. denna lag, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgått, om det är skäligt med hänsyn till den skadevållandes ringa skuld, den skadelidandes förhållande i avseende på tvisten, skadans storlek i jämförelse med den skadevållandes tillgångar eller omständigheterna i övrigt. Fullständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges.I mål om skadestånd Vid bedömande enligtför arbetstagares första stycket avdeltagande i en olovlig arbetstagaresstridsåtgärd skall skadeståndsskyldighetdomstolen, om arbetskonflikten för deltagande i olovligännu pågår och om stridsåtgärd skalldomstolen finner den olovlig, särskild hänsyn tagasså snart som möjligt 1. till omständigheter som harålägga arbetstagarna att framkommit vidåtergå till arbetet och överläggning enligt 432. om det bedöms § och verkningarna avlämpligt för att överläggningen.undanröja orsakerna tillarbetskonflikten, besluta atten ny överläggningenligt 43 § genast efteråtergång till arbeteskall tas upp under ledning aven förlikningsman.Arbetstagare som senast isamband med en förstaöverläggning enligt 43§ varaktigt haråtergått till arbetetfår åläggasskadestånd bara om detfinns skäl till det.Högre skadestånd äntvåhundra kronor fårinte åläggas enarbetstagare för deltagandei en olovligstridsåtgärd. Dennabegränsning gäller dockinte, om arbetstagarenunderlåter att följa ettåläggande av domstolenom återgång till arbetetoch stridsåtgärden medhänsyn tillomständigheterna måstebetraktas som särskiltallvarlig elleranmärkningsvärd.Denna lag träder i kraft . De nyabestämmelserna tillämpas när skadeståndsskyldigheten haruppkommit efter ikraftträdandet. I annat fall tillämpasparagrafen i sin äldre lydelse.17. Förbud mot blockad av enmansföretag (mom. 16)(), (), (m),(), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "När likartade" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse:Det har i princip överlåtits till parterna på arbetsmarknadenatt bestämma vilka stridsåtgärder som i olika lägen skalltillgripas. Med denna frihet följer emellertid ett ansvar föratt en så ingripande stridsåtgärd som blockad står i rimligproportion till de resultat man vill uppnå. Utskottet menar försin del att blockad av enmansföretag och företag, i vilka endastfamiljemedlemmar arbetar, sett mot den bakgrunden är enomotiverad facklig stridsåtgärd som bör förbjudas i MBL. Förslagtill en sådan lagändring bör av regeringen läggas fram förriksdagen.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande förbud mot blockad av enmansföretagatt med bifall till motionerna 1989/90:A705 imotsvarande del, 1989/90:A719 i motsvarande del, 1989/90:A721och 1989/90:A760 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,18. Blockadrätten i övrigt (mom. 17), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "Av samma" och slutar med "och A760" bort ha följandelydelse:Med rätten att vidta stridsåtgärder och lagstiftarensförtroende för parterna att själva besluta om art och omfattningav dessa åtgärder följer som tidigare framhållits att åtgärdernastår i rimlig proportion till det resultat man väntar sig attuppnå. Alla fackliga organisationer har inte förmått leva upptill detta ansvar.Mot den bakgrunden bör regeringen få i uppdrag att snarastlägga fram förslag som utöver ett förbud mot blockad avenmansföretag och företag i vilka endast familjemedlemmararbetar i övrigt begränsar blockader mot företag utan att mandärmed kränker arbetsmarknadsparternas eljest grundlagsskyddaderätt att vidta stridsåtgärder.Vad utskottet anfört i anslutning till motionerna A705 ochA760 bör bringas till regeringens kännedom.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffade blockadrätten i övrigtatt med bifall till motionerna 1989/90:A705 imotsvarande del och 1989/90:A760 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. Arbetsrättsliga skadestånd (mom. 18)(), (), (m),(), (), () ochKjell () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "När det" och slutar med "hithörande delar" bort haföljande lydelse:Utskottet har samma uppfattning som motionärerna att dearbetsrättsliga skadestånden ofta inte står i rimlig proportiontill den uppkomna skadan. Den arbetsrättsliga lagstiftningen ärnumera ett omfattande regelverk med ett dussintal lagar, vartillkommer den reglering som sker genom kollektivavtalen. Det ärsvårt att överblicka ett så omfattande regelsystem och efterlevadet i alla dess detaljer. Inte minst gäller det om mindreföretag, som av naturliga skäl inte kan ha tillgång till egenarbetsrättslig expertis. Genom att avdragsrätten slopats har dehöga skadestånd som utkrävs fått orimligakonsekvenser för framför allt de mindre företagen. Skadeståndutkrävs ofta även för bagatellartade förseelser.Konsekvenserna av denna utveckling bör nu bli föremål för enanalys med sikte på behövliga förändringar i lagstiftningen. Isamband härmed bör även uppmärksammas de s.k. informellaskadestånden. Det får ankomma på regeringen att bestämma ivilken form detta översynsarbete skall bedrivas.Av det ovan anförda följer att utskottet inte kan biträdayrkandet i vpk-motionen A724 om nya grunder med syfte att höjaskadeståndsnivåerna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse:18. beträffande arbetsrättsliga skadeståndatt med bifall till motionerna 1989/90:A722,1989/90:A732 yrkande 11 och 1989/90:A760 yrkandena 11 och 12samt med avslag på motion 1989/90:A724 yrkande 41 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Arbetsrättsliga skadestånd (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "När det" och slutar med "hithörande delar" bort haföljande lydelse:De allmänna skadestånd som döms ut när företagenåsidosätter lag och avtal bör höjas och göras progressiva på såsätt att de står i relation till företagens omsättning. Beloppöver viss nivå bör tillfalla statskassan. Utskottet tillstyrkersålunda motion A724 på denna punkt, medan yrkandena i aktuellaborgerliga motioner i syfte att minska eller helt slopa deallmänna skadestånden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse:18. beträffande arbetsrättsliga skadeståndatt med bifall till motion 1989/90:A724 yrkande 41samt med avslag på motionerna 1989/90:A722, 1989/90:A732 yrkande11 och 1989/90:A760 yrkandena 11 och 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,21. Skiljeklausuler i anställningsavtal (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "Möjlighet finns" och på s. 30 slutar med "alltsåavstyrks" bort ha följande lydelse:De möjligheter som 36 § avtalslagen ger domstolarna attåsidosätta skiljeklausuler i enskilda anställningsavtal är försnäva, och utskottet anser liksom att sådanaklausuler endast kan godtas om de har föreskrivits ikollektivavtal. Med tillstyrkan av motion A724 (vpk) föreslårutskottet att av regeringen begär ett lagförslag meddenna inriktning.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följandelydelse:19. beträffande skiljeklausuler i anställningsavtalatt med bifall till motion 1989/90:A724 yrkande 21som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Rätt till inflytande och information oavsett fackligtillhörighet (mom. 6), och (alla m)anför:Det intresse för att stärka de enskilda arbetstagarnasinflytande på arbetsplatserna som kommer till uttryck i motionA732 (fp) är ett huvudmotiv för vårt krav på en omprövning avarbetsrätten och -- som ett första steg -- i vårt yrkande ireservation 6 om åtgärder med den inriktningen i de mindreföretagen.2. Sympatiåtgärder vid tvister med internationell anknytning(mom. 13)() anför:Eftersom regeringen har utfäst sig att lägga framen proposition om ändring i MBL med anledning av det s.k.Britannia-målet anser jag att det inte är nödvändigt attvidhålla yrkandet i vår partimotion A724 om ettriksdagsinitiativ i ärendet. Jag utgår från att förslagen i denkommande propositionen skall innebära en tillfredsställandelösning på detta angelägna fackliga problem och att en ändradlagstiftning kan börja gälla utan omgång.3. 200-kronorsregeln (mom. 15), och (alla m)anför:Vi vill här erinra om att moderata samlingspartiet ipartimotion 1989/90:Fi66 med anledning av vårenskompletteringsproposition föreslog en höjning avskadeståndstaket vid olovliga stridsåtgärder till ,dvs. det belopp som regeringen ansåg lämpligt vid framläggandeav förslagen om allmänt lönestopp (prop. 1989/90:114).InnehållsförteckningSammanfattning 1Motionerna 1Motioner väckta under allmänna motionstiden januari 19901Motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:95 omallmänt lönestopp 5Medbestämmandelagen 6Utredning om förhandlingsformer och spelregler påarbetsmarknaden 7Utskottet 7Inledning 7Allmänna arbetsrättsliga frågor 7Övergripande utredningar av arbetsrätten 7Negativ föreningsrätt m.m. 14Förhandlings- och informationsrätten 15MBL inom offentlig sektor 15Förhandlingar och information i privata företag 17Chefstillsättningar 19Facklig vetorätt vid entreprenader 20Fredspliktsbestämmelserna 21Företagsblockader 26Arbetsrättsliga skadestånd 27Övriga frågor 29Hemställan 31Reservationer 331. Övergripande utredningar av arbetsrätten (m, fp, c)332. Övergripande utredningar av arbetsrätten (v) 343. Negativ föreningsrätt (m, fp, c) 364. Löneavdrag för fackföreningsavgifter (m) 375. MBL och den offentliga sektorn (m, fp, c) 376. Förhandlingar och information i mindre företag (m)387. Rätt till inflytande och information oavsettfacklig tillhörighet (fp, c) 388. Utvidgad förhandlingsskyldighet m.m. (v) 399. Chefstillsättningar (m) 4010. Facklig vetorätt (m, fp, c) 4011. Facklig vetorätt (v) 4112. Utredning om konfliktutvecklingen (m) 4113. Fredsplikten vid s.k. tyst reglering i avtal (v)4214. Fredsplikten vid s.k. tyst reglering i avtal (m)4315. Begreppet motpart vid sympatiåtgärder (m) 4316. 200-kronorsregeln (m, fp, c) 4317. Förbud mot blockad av enmansföretag (m, fp, c)4518.