bet · GE01AU8 · 1990-11-06 00:00:00 — 10 (v)19. beträffande reglerna för förebyggande vård och sjukvårdinom företagshälsovårdenatt avslår motion 1989/90:A243 yrkande 6,20. beträffande sjukanmälningar till företagshälsovårdenatt avslår motion 1989/90:A725 yrkande 2,21. beträffande utredning om arbetsmiljöfondenatt avslår motionerna 1989/90:A241 och 1989/90:A243yrkandena 8 och 9,res. 11 (m)res. 12 (mp)22. beträffande arbetslivsfondenatt avslår motion 1989/90:A453 yrkande 3,res. 13 (c)23. beträffande arbetsorganisationen inom den offentligasektornatt avslår motionerna 1989/90:A217 yrkande 7 och1989/90:A243 yrkande 5 i motsvarande del,res. 14 (fp)24. beträffande mobbning på arbetsplatsernaatt avslår motionerna 1989/90:A205, 1989/90:A218 och1989/90:A243 yrkande 5 i motsvarande del,25. beträffande jordbrukarnas psykosociala situationatt avslår motion 1989/90:A292,res. 15 (c, mp)26. beträffande missbruksproblem på arbetsplatsernaatt avslår motion 1989/90:A259,27. beträffande förbud mot tobaksrökning påarbetsplatsernaatt avslår motion 1989/90:A234,28. beträffande belysningen på arbetsplatserna m.m.att avslår motion 1989/90:A203,29. beträffande åtgärder mot asbestos och silikosatt avslår motion 1989/90:A269,res. 16 (mp)30. beträffande bullerfrågoratt avslår motionerna 1989/90:A201 och 1989/90:A296,res. 17 (c)31. beträffande amalgam som arbetsmiljöfaraatt avslår motionerna 1989/90:A209, 1989/90:A220 och1989/90:A289,res. 18 (fp)res. 19 (v, mp)32. beträffande förbud för ackordslön vid vissatransporteratt avslår motion 1989/90:A256,res. 20 (v, mp)33. beträffande ensamarbeteatt avslår motion 1989/90:A257 yrkande 1,res. 21 (mp)34. beträffande specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblematt avslår motionerna 1989/90:A217 yrkande 6,1989/90:A238, 1989/90:A802 yrkande 8, 1989/90:A805, 1989/90:A815yrkande 5 och 1989/90:A817 yrkande 6,res. 22 (fp, mp)res. 23 (c)res. 24 (v)35. beträffande arbetsmiljöåtgärder inom hemtjänstenatt avslår motion 1989/90:A278.res. 25 (c)den 6 november 1990På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), BörjeHörnlund (c), (), (m), StenÖstlund (s), (), (), CharlotteBranting (fp), (), (), (), () och (). Principer för arbetsmiljöarbetet (mom.1)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Vid bedömningen" och på s. 9 slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:En genomgående princip bakom arbetsmiljöreform varatt arbetsgivare och arbetstagare skulle jämställas vad gällerinflytande. Den lokala partssamverkan i företagen, samverkan iyrkesinspektionsnämnderna och i arbetarskyddsstyrelsens styrelseskulle präglas av ett konstruktivt samarbete mellan jämställdaparter.Denna grundprincip om jämställd samverkan måste gälla ävenframöver. är det klart att arbetsmiljöpolitiken under1990-talet måste få en ny inriktning. Principerna för dettaförändringsarbete kan i anslutning till vad som anförs i motionA217 (fp) sammanfattas i följande huvudpunkter:Decentralisering. Tyngdpunkten i arbetet för en bättrearbetsmiljö måste ligga lokalt. Det är på det lokala planet somkunskaperna om de konkreta förhållandena finns, och det är därsom steget är kortast från identifiering av risker och behovtill åtgärder. Det innebär vidare att rehabiliteringsarbetet börorganiseras så, att det i ökad grad kan initieras lokalt. Enföljd av detta synsätt är dessutom att medlen från den nyaarbetslivsfonden främst bör användas för att understödja detlokala skydds- och arbetsmiljöarbetet.Ekonomiska styrmedel. Genom ett system av ekonomiskastyrmedel avspeglas de samhällsekonomiska kostnaderna förbrister i arbetsmiljön i det enskilda företagets och denenskilda myndighetens kalkyler och redovisning.Preciserat arbetsgivaransvar. Arbetsgivarens ansvar föratt initiera rehabilitering, att undersöka arbetsmiljönsbeskaffenhet, planera och genomföra åtgärder samt redovisa dessabör preciseras.Frågor av nu angivna slag har också aktualiserats iarbetsmiljökommissionens betänkande (SOU 1990:49) Arbete ochhälsa. Utskottet anser att genom en anslutning tillovan redovisade principer bör markera angelägenheten av attprinciperna blir vägledande vid regeringens beredning avkommissionens förslag och den aviserade propositionen omarbetslivspolitiken.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A217 i den nubehandlade delen. De båda andra i sammanhanget aktualiserademotionerna, A236 (vpk) och A243 (m), bör av lämnasutan åtgärd i den mån de inte kan anses besvarade med vadutskottet uttalat i det föregående.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande principer för arbetsmiljöarbetetatt med bifall till motion 1989/90:A217 yrkandena 1och 3 samt med avslag på motionerna 1989/90:A236 yrkande 1 och1989/90:A243 yrkandena 1--3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Principer för arbetsmiljöarbetet (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Vid bedömningen" och på s. 9 slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Internationellt sett har en förhållandevis omfattandearbetsmiljölagstiftning och ett utvecklat skyddsarbete påarbetsplatserna. Det finns dock brister i både lagstiftning ochdet praktiska skyddsarbetet som behöver åtgärdas. Vid denreformering av arbetslivspolitiken som regeringen har aviseratbör enligt utskottets uppfattning arbetsmiljölagstiftningenskärpas på det sätt som föreslås i vpk-motion A236.De förändringar som här avses är en vidgad stoppningsrätt förskyddsombuden, rätt till lokala miljöstrejker, förbud motindividuella ackordslöner, ekonomiska sanktioner mot bristfälligarbetsmiljö genom en differentierad arbetsgivaravgift, högreföretagsbot vid miljöbrott m.m. Vidare bör en reformeradlagstiftning ge möjlighet för alla anställda tillmiljöutbildning på betald arbetstid samt ålägga företagen attbudgetera ekonomiska resurser för arbetsmiljöförbättringar ochredovisa kostnaderna för arbetsskador. Slutligen börskyddsronderna ge den anställda personalen möjlighet till meraktivt deltagande än är fallet.Det anförda innebär att utskottet tillstyrker motion A236 iden nu behandlade delen. De båda övriga i sammanhanget aktuellamotionerna, A217 (fp) och A243 (m), avstyrks i den mån de intekan anses besvarade med vad utskottet ovan uttalat.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande principer för arbetsmiljöarbetetatt med bifall till motion 1989/90:A236 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1989/90:A217 yrkandena 1 och 3 och1989/90:A243 yrkandena 1--3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Internationella initiativ på arbetsmiljöområdet (mom.3)(), () och afRantzien (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Även frågor" och slutar med "utan åtgärd" bort ha följandelydelse:Arbetsmiljöfrågorna måste inta en central roll i detinternationella ekonomiska samarbetet. Utan en stabil grund iöverenskommelser om arbetsmiljön riskerar man att i branschefter bransch hamna i en situation där brister i arbetsmiljönkan bli ett konkurrensmedel. Såsom sägs i motion A453 (c) kan enkortsiktig politik av detta slag aldrig accepteras. böri förhandlingarna med EG och i EFTA-samarbetet och i andra organfinna former som innebär att arbetsmiljösatsningar inte belastarföretagens relativa konkurrenskraft. I ett nationalekonomisktperspektiv är investeringar i arbetsmiljö klart positiva.Utskottet föreslår att i ett uttalande till regeringenansluter sig till vad utskottet här har anfört. Detta innebärsamtidigt att motion A453 tillstyrks på denna punkt.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande internationella initiativ påarbetsmiljöområdetatt med bifall till motion 1989/90:A453 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Konsekvensbeskrivningar av tillämpningsbestämmelser(mom.4)(), (m), () ochAnna () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Ett liknande" och slutar med "redovisad del" bort haföljande lydelse:Arbetsmiljölagen är en utpräglad ramlag. I motsats till annanarbetsrättslig lagstiftning kompletteras den inte bara medkollektivavtal utan även med tillämpningsföreskrifter somutfärdas på såväl regerings- som myndighetsnivå. Fördelen med enramlag på detta område är att det är möjligt att förhållandevissnabbt ta hänsyn till ny teknik eller nya forskningsrön.Samtidigt har emellertid myndigheternas normgivning tenderat attbli alltför rikhaltig med risk att det övergripande måletundanskyms.För att motverka en sådan utveckling bör krävas att allamyndighetsbeslut som syftar till att utöka regleringen påarbetsmiljöområdet skall följas upp. Konsekvensbeskrivningar somredovisar de uppnådda målen, kostnader och eventuellaföljdverkningar bör göras. Det mer begränsade åläggandet förmyndigheterna att företa kostnadsberäkningar enligtföreskrifterna i den s.k. begränsningsförordningen (1987:1347)bör således vidgas i enlighet med vad nu anförts.Utskottets ställningstagande innebär att det aktuella yrkandeti motion A243 (m) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande konsekvensbeskrivningar avtillämpningsbestämmelseratt med bifall till motion 1989/90:A243 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Miljökunskap (mom.9)(), () och afRantzien (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Förslag till" och slutar med "behandlade delarna"bort ha följande lydelse:Såsom sägs i motion A279 (c) får det mesta vi gör i detdagliga livet återverkningar på miljön. En viktig del av denvardagsnära miljövården är att utveckla ett handlingsmönster somhejdar miljöförstöringen och helst förbättrar miljön. Mångasvenskar vill leva miljövänligare, men det är ofta svårt för denenskilde att finna rätt handlingsmönster. Vår kunskapsnivå måstehöjas och miljömedvetenheten öka hos de enskilda människorna.För att öka kunskaperna om miljön och förbättra vårt beteendebör man i enlighet med förslagen i motionen gå fram på tvåvägar. För det första bör all undervisande personal --förskollärare, grundskollärare m.fl. -- i sin grundutbildningutbildas i vardagsnära miljökunskap. Utbildning i ämnet börockså ingå i fortbildning och vidareutbildning av nu verksammalärare.För det andra bör genomföras en riksomfattande studiekampanj ivardagsnära miljökunskap i samarbete mellan statliga organ ochstudieförbund, frivilligorganisationer m.fl.Vad utskottet med tillstyrkan av motion A279 i dessa delaranfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande miljökunskapatt med bifall till motion 1989/90:A279 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Inriktningen av yrkesinspektionens verksamhet (mom.10), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Inriktningen av" och slutar med "A453 (c)" bort haföljande lydelse:För yrkesinspektionen har utarbetats en ny metodik som innebäratt tillsynen inriktas på arbetsgivarens eget arbetsmiljöarbete.Det är företagens organisation, planering och rutiner somgranskas närmare. För att systemtillsynen skall lyckasförutsätts att yrkesinspektörerna har erforderlig kunskap ochutbildning men också att det görs en gränsdragning mellanmyndighetskontrollen och företagens egenkontroll. Den utbyggdaföretagshälsovården erbjuder företagen en kompetens som germöjligheter till ökad egenkontroll.Även med ökad egenkontroll förblir dockinspektionsverksamheten viktig. Den sätter press påarbetsgivarna att uppfylla arbetsmiljölagstiftningensbestämmelser. Därför bör inspektionsverksamheten prioriteras ochsättas in där den gör bäst nytta. Med nuvarande ordning måsteyrkesinspektionen vid sina besök ta ställning till internakonflikter som anses skapa en skadlig psykisk miljö.Lagstiftning och ingrepp från yrkesinspektionen är dockolämpliga medel för att skapa bättre psykiska miljöer.Uppkommande problem bör i första hand lösas av företagsledningoch de anställda med hjälp av företagshälsovården. Det kanifrågasättas om inte detta bör uttryckligen fastslås iarbetsmiljölagen.Utskottet föreslår att ger sin anslutning till vadsom ovan anförts med anledning av motion A243 (m) och gerregeringen detta till känna. Med hänsyn till det anförda ärnågon särskild åtgärd med anledning av motion A453 (c) iföreliggande del inte påkallad.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande inriktningen av yrkesinspektionensverksamhetatt med bifall till motion 1989/90:A243 yrkande 4samt med avslag på motion 1989/90:453 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Inriktningen av yrkesinspektionens verksamhet (mom.10)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Inriktningen av" och slutar med "A453 (c)" bort haföljande lydelse:När det gäller arbetsmiljötillsynen pågår ettutvecklingsarbete inom arbetarskyddsverket med syfte attförändra arbetsformerna och förbättra kvaliteten ocheffektiviteten. Utskottet anser att yrkesinspektionen i dettautvecklingsarbete skall sträva efter att flytta frampositionerna i sin verksamhet med spetsen riktad mot de nyasvåra arbetsmiljöerna, exempelvis vård- och omsorgsarbete,bildskärmsarbete, arbete i jord och skog. Det är genom en samladkunskap och erfarenhet i kombination med förstärkta resurser somman kan nå väsentliga framsteg i det förebyggande arbetet motohälsa.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkandet i motion A453(c) om ett tillkännagivande till regeringen på denna punkt. Medhänsyn till detta ställningstagande är någon särskild åtgärd medanledning av motion A243 (m) i föreliggande del inte påkallad.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande inriktningen av yrkesinspektionensverksamhetatt med bifall till motion 1989/90:A453 yrkande 1samt med avslag på motion 1989/90:243 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionsnämndernassammansättning (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Den i" och slutar med "Yrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse:Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet visar att arbetstagarnasrätt till en god arbetsmiljö inte tillgodoses tillräckligt mednuvarande sammansättning av arbetarskyddsstyrelsens styrelse ochyrkesinspektionsnämnderna. Regeringen bör därför föranstalta omerforderliga ändringar i arbetarskyddsverkets instruktion så attde fackliga organisationernas företrädare tillförsäkraskvalificerad majoritet i dessa organ inkl. rätt att föreslåordförande.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande arbetarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionsnämndernas sammansättningatt med bifall till motion 1989/90:A236 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Utredning om systemet med skyddsombud (mom.15)(), (m), () ochAnna () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "förslag" och slutar med "imotionen" bort ha följande lydelse:Uppbyggnaden av systemet med skyddsombud är ett exempel på hursvensk arbetsmarknadslagstiftning utformas utifrån deförutsättningar som gäller för de kollektivanställda i de storaindustriföretagen. Detta medför problem när en allt större andelav de sysselsatta finns inom andra sektorer än industrin, bl.a.serviceverksamheten. Inom en del företag kan nya former förkontroll av arbetarskyddet vara mer ändamålsenliga. Det börutredas om inte lagstiftningen behöver anpassas till nyaförhållanden. Målsättningen bör vara att skapa förutsättningarför en god arbetsmiljö vid alla slags arbetsplatser samtidigtsom det bör öppnas möjlighet för olika organisatoriska modeller.I samband med den nu förordade utredningen bör man även låtautvärdera systemet med regionala skyddsombud, som delvis hartill uppgift att ersätta skyddskommittéerna på mindrearbetsplatser.Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A243 i denförevarande delen bör regeringen underrättas om.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande utredning om systemet med skyddsombudatt med bifall till motion 1989/90:A243 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Utbyggnad av yrkesmedicinska kliniker ochföretagshälsovård (mom.18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Den fortsatta" och slutar med "aktuella delen" bortha följande lydelse:En särskild arbetsgrupp har på arbetsmarknadsdepartementetsuppdrag gjort en översyn av företagshälsovårdsreformoch dess effekter på utbyggnaden av företagshälsovården.Utskottet anser att inför beredningen avarbetsgruppens förslag genom ett uttalande till regeringen ienlighet med yrkandet i motion A236 (v) bör understrykaangelägenheten att de yrkesmedicinska klinikerna byggs ut ochatt de arbetsplatsanknutna företagshälsovårdscentralernautvecklas till självständiga och oberoende enheter.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse:18. beträffande utbyggnad av yrkesmedicinska kliniker ochföretagshälsovårdatt med bifall till motion 1989/90:A236 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Utredning om arbetsmiljöfonden (mom.21), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Av redogörelsen" och på s. 16 slutar med "behandladedelen" bort ha följande lydelse:Av RRVs granskning av användningen av de s.k. MBL-medlen somutbetalas från arbetsmiljöfonden till främstarbetstagarorganisationerna och till en del också tillarbetgivarnas organisationer visar att bidragsgivningen intelängre tillgodoser det avsedda ändamålet. Detta var att geutbildning och information om medbestämmandereformen.Det kan inte längre vara försvarligt att avsätta så betydandebelopp som det är fråga om, 200--250 milj.kr., till attfortsätta att informera om en reform som genomfördes . Enligt utskottets mening bör detta i praktikenallmänna utbildningsstöd till arbetstagar- ocharbetsgivarorganisationerna upphöra och arbetarskyddsavgiften --som finansierar de från arbetsmiljöfonden utgående bidragen --nedsättas i motsvarande mån. Förslag av denna innebörd börföreläggas , exempelvis i den av regeringen aviseradepropositionen om arbetslivspolitiken.Vad utskottet anfört med anledning av motion A243 (m) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. De i motionA241 (mp) avsedda informationsinsatserna för att förbättra denpsykiska miljön på arbetsplatserna bör kunna genomföras utansärskilt ekonomiskt stöd från arbetsmiljöfonden. Motionensyrkande härom avstyrks alltså.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse:21. beträffande utredning om arbetsmiljöfondenatt med bifall till motion 1989/90:A243 yrkandena 8och 9 samt med avslag på motion 1989/90:A241 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Utredning om arbetsmiljöfonden (mom.21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "De i" och slutar med "behandlade delen" bort haföljande lydelse:Genom att förbättra den psykiska miljön på arbetsplatser medpåfrestande förhållanden gör både samhälle och anställda storavinster, för samhället i form av minskade kostnader försjukförsäkring och förtidspensioner, uteblivna arbetsinsatserm.m. och för arbetstagarna och deras anhöriga i form avovärderliga olägenheter och bekymmer. Mot den bakgrunden är detmotiverat att, såsom föreslås i motion A241 (mp), ett belopp omminst 100 milj.kr. ur arbetsmiljöfonden avsätts för informationpå arbetsplatserna om vikten av förebyggande psykisk omsorg ochtill bidrag till företag som vidtar särskilda åtgärder för attkomma till rätta med de psykiskt mest besvärligaarbetsmiljöerna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A241 medan den isammanhanget aktuella motionen A243 (m) inte bör leda till någonriksdagens åtgärd.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse:21. beträffande utredning om arbetsmiljöfondenatt med bifall till motion 1989/90:A241 samt medavslag på motion 1989/90:A243 yrkandena 8 och 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Arbetslivsfonden (mom.22)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Bidragsändamålen har" och på s. 17 slutar med"motion A453" bort ha följande lydelse:Arbetslivsfondens bidragsändamål har -- inom de av lagen omarbetsmiljöavgift angivna ramarna -- preciserats genom deriktlinjer för användningen som antog i enlighet medförslagen i proposition 1989/90:62. I fråga om stödet tillarbetsmiljöförbättrande insatser ser utskottet det som positivtom arbetslivsfondens verksamhet leder till att småföretagenengageras aktivt i arbetet på att förbättra arbetsmiljön.Utskottet vill därför understryka vikten av att de regionalafondstyrelserna och deras kanslier ägnar särskild uppmärksamhetåt de mindre företagen och tar erforderliga initiativ, så attfondmedlen i önskvärd utsträckning kommer också dessa företagtill del.Vad utskottet anfört med anledning av motion A453 i aktuelldel bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande arbetslivsfondenatt med bifall till motion 1989/90:A453 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. inom den offentliga sektorn(mom.23)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Motionerna tar" och på s. 18 slutar med"föreliggande delarna" bort ha följande lydelse:Den offentliga sektorn måste på ett helt annat sätt äntidigare lyftas fram i arbetsmiljödebatten. Så visar t.ex.arbetsskadestatistiken att det huvudsakligen är i den offentligasektorn som de anmälda arbetsskadorna ökat. När det gällerkvinnors högriskyrken i fråga om belastningsskador kommersjukvårdsbiträden och hemvårdare i topp. Mycket av denoffentliga sektorns problem är arbetsmiljöproblem. Inte minstförefaller det som om den psykosociala miljön har blivit sämreunder senare år.När det gäller åtgärder för att komma till rätta med dessaproblem vill utskottet liksom i motion A217framhålla, att det i hög grad handlar om att öka personalensfrihet att själv fatta beslut. Det gäller också att skapa bättresystem för belöningar och uppskattningar av goda insatser samtstimulera och understödja personlig utveckling. Ett ökat ansvaroch mer allsidiga arbetsuppgifter förbättrar den psykosocialaarbetsmiljön. En decentralisering av beslutsfunktioner och ökadtilltro till de enskilda arbetstagarnas förmåga att lösa sinaarbetsuppgifter är sålunda viktiga bidrag för att lösa denoffentliga sektorns arbetsmiljöproblem.Vad utskottet anfört i anslutning till folkpartimotion A217får anses tillgodose syftet med den aktuella motionenA243 (m).dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande arbetsorganisationen inom den offentligasektornatt med bifall till motion 1989/90:A217 yrkande 7samt med anledning av motion 1989/90:A243 yrkande 5 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Jordbrukarnas psykosociala situation (mom.25)(), () och afRantzien (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet har" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:De starka förändringarna på den svenska landsbygden har letttill att lantbruket är ett utpräglat ensamarbete. Detsociala nätverket glesas ut kraftigt. Dessutom har försämradlönsamhet och andra ekonomiska bekymmer tilltagit. Imiljödebatten har allmänhet och massmedia ofta intagit ennegativ hållning till det svenska lantbruket.