bet · GE01TU6 · 1990-11-13 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet revisorersförslag 1989/90:17 angående koncessionsavtalet om linjesjötrafikpå Gotland.Utskottet delar revisorernas uppfattning att det alternativför Gotlandstrafiken valdes som sammantaget för hela dentioåriga avtalsperioden kunde beräknas medföra den lägstabelastningen på statsbudgeten.I likhet med revisorerna anser utskottet att viss kritikkan riktas mot transportrådet beträffandeupphandlingsförfarandet. Utskottet noterar dock att revisorernainte hävdat att de påtalade bristerna är av den arten att depåverkat resultatet av upphandlingen.Utskottet avstyrker de båda motioner som väckts medanledning av revisorernas förslag.Vid betänkandet har fogats ett särskilt yttrande avm-ledamöterna och ett av v-ledamoten.FörslagetI förslag 1989/90:17 har revisorer hemställt attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadrevisorerna anfört i fråga om tillämpning avupphandlingsförordningen. 1990/91:T1 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt koncessionsavtalet mellan staten och (N&T) måste bli offentligt,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten skall utnyttja sin rätt att utse auktoriserad revisormed uppgift att granska den del av N&Ts verksamhet ochräkenskaper som påverkar koncessionstrafiken mellan ochfastlandet,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt revisorns rapport skall tillställas för atttillsammans med gällande avtal kunna utgöra del av underlag förbeslut om medelstillskott till Gotlandstrafiken för budgetåret1991/92.1990/91:T2 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att ansvaret för färjetrafiken till och från böröverföras från transportrådet till ett trafikråd direktunderställt regeringen.Yttrande från revisorerRiksdagens revisorer har på anmodan av utskottet yttrat sigöver Rederiaktiebolaget skrivelse till trafikutskottetav såvitt avser avsnittet Ekonomiskakonsekvenser jämte bilaga 8 till skrivelsen. Se bilaga tilldetta betänkande.BakgrundFärjetrafik mellan svenska fastlandet och får enligtlagen (1970:871) om linjesjötrafik på bedrivas endastefter tillstånd av regeringen. Regeringen eller myndighet somregeringen betämmer, fastställer taxor och turlistor. Trafikenutförs med statligt bidrag i form av transportstöd.Rederiaktiebolaget (Gotlandsbolaget) har alltsedanlagen om linjesjöfart på trädde 1971 haftkoncession på färjetrafiken. Fr.o.m övergickdock koncessionen till handläggning av upphandlingen avGotlandstrafiken liksom regeringens beslut i ärendet harkritiserats bl.a. vad gäller kraven på affärsmässighet ochobjektivitet. Mot denna bakgrund har revisorergranskat förfarandet vid upphandlingen av Gotlandstrafiken efterår 1987.Revisorernas granskning har avgränsats till att omfattaföljande frågor: avtalets kostnadskonsekvenser för staten, formella fel vid upphandlingen, avtalad servicenivå, sysselsättningseffekter på Gotland.Till utskottet har i ärendet inkommit skrivelser frånGotlandsbolaget av och den 1 november 1990.Utskottet beslöt att anmoda riksdagensrevisorer att yttra sig över den del av den förstnämndaskrivelsen som behandlar ekonomiska konsekvenser av avtalet.Riksdagens revisorer avgav det begärdayttrandet. 1 Avtalets kostnadskonsekvenser för staten1.1 Revisorernas övervägandenPå revisorers uppdrag har två auktoriseraderevisorer företagit en jämförande beräkning avkostnadskonsekvenserna för statens del avseende å ena sidan detavtal som träffades mellan staten och N&T den 21 december 1987och å andra sidan Gotlandsbolagets avtalsförslag den 17 februari1987.De föreslagna beräkningarna avser den tioårigaavtalsperioden --. I de olikakalkylerna ingår följande poster:Intäkter Seglationsintäkter Övriga intäkterKostnader Turersättning Hamnavgifter Försäljnings- och administrationskostnader Kapitalkostnader Övriga kostnaderRiksdagens revisorer framhåller att den företagnakostnadsutredningen har gett vid handen att det alternativ valtssom sammantaget för hela den tioåriga avtalsperioden kundeberäknas medföra den lägsta belastningen på statsbudgeten.Skillnaden i kostnadsutfall är dock enligt de gjordaberäkningarna mycket liten. De antaganden som gjorts omseglationsintäkter, inflation, diskonteringsfaktor m.m. ärdessutom förenade med en viss osäkerhet. Detta medför enligtrevisorerna att man inte entydigt kan avgöra om detkostnadsmässigt fördelaktigaste alternativet valts.Riksdagens revisorer konstaterar vidare att staten tog enrisk i och med att N&T inte kunde specificera de fartyg somskulle ingå i koncessionstrafiken. Det visade sig också attkapitalkostnaden på grund av utvecklingen på fartygsmarknadenavsevärt översteg de belopp man kalkylerat med. Revisorernaframhåller dock att -- sedan regeringen frångått den avriksdagen förordade lösningen att staten skulle ägakoncessionsflottan -- den påtalade risken torde vara enofrånkomlig förutsättning för att uppnå ökad konkurrens ifärjetrafiken enligt riksdagsbeslut.I en skrivelse till trafikutskottet av den 1 oktober 1990framhåller Gotlandsbolaget bl.a. att anbudet från bolaget skullegivit den lägsta kostnaden för staten. Som stöd för dettauttalande bifogas en beräkning utförd av den auktoriseraderevisorn som varit revisor iGotlandsbolaget.Riksdagens revisorer har på anmodan av utskottet yttrat sigöver Gotlandsbolagets skrivelse såvitt avser avsnittet"Ekonomiska konsekvenser" och bil. 8 till skrivelsen (PålWingrens beräkningar). Revisorerna framhåller i yttrandet attnågot nytt inte har tillkommit som ändrar deras bedömning iförslag 1989/90:17.1.2 Utskottets övervägandenUtskottet vill erinra om att vid ett flertaltillfällen uttalat att det är angeläget att minska statenskostnader för stödet till färjetrafiken till (bet. /86:4, rskr. 36).I proposition 1985/86:105 om färjetrafiken till Gotlandframhölls att en ökad konkurrens i Gotlandstrafiken böreftersträvas i syfte att förbättra trafiken och begränsa statenskostnader för denna. I propositionen betonades att som ettförsta steg i denna riktning måste en ökad konkurrens iupphandlingen komma till stånd. godkände de ipropositionen förordade riktlinjerna för ökad konkurrens iGotlandstrafiken (bet. /86:26, rskr. 347).Utskottet vidhåller sin tidigare framförda uppfattning attdet är angeläget att åstadkomma ökad konkurrens iGotlandstrafiken. Därför ser utskottet positivt på att densenaste upphandlingen genomfördes i konkurrens mellan olikarederier.Såväl de auktoriserade revisorerna som revisoreranser att, utifrån de fakta som var kända förbeslutet, det för staten fördelaktigaste alternativet föravtalsperioden valdes. Som redovisats ovan är dock skillnaden ikostnadsutfall mellan de olika alternativen mycket liten.Utskottet har för sin del inte funnit att det föreliggerskäl att göra någon annan bedömning. Någon åtgärd frånriksdagens sida är därför inte påkallad med anledning av vad somanförts under detta avsnitt.2 Upphandlingen2.1 Revisorernas övervägandenTillvägagångssättet vid upphandlingen av Gotlandstrafikenfinns uförligt redovisat i revisorernas förslag till riksdagen.Därvid framgår att regeringen uppdrog åttransportrådet att ta upp överläggningar 1987. redovisade transportrådetsitt uppdrag och överlämnade en principöverenskommelse mellanstaten och N&T. Regeringen beslutade , efterdet att Gotlandsbolaget och N&T inkommit med preciseringar avsina tidigare anbud, att koncessionen skulle övergå till N&T.Staten genom transportrådet tecknade senare på regeringensuppdrag avtal med N&T för att reglera de ekonomiskamellanhavanden som följer av koncessionstrafiken.Innan regeringen beslutade attkoncessionen skulle övergå till N&T hade en av regeringen utseddjuristgrupp bestående av rättscheferna vid statsrådsberedningen,och granskattransportrådets formella handläggning av upphandlingen.Juristgruppen ansåg att upphandlingsförordningen inte vardirekt tillämplig vid det upphandlingsuppdrag angåendeGotlandstrafiken som transportrådet utfört. Det främsta skälettill denna slutsats var att det slutliga ställningstagandetankom på regeringen. Eftersom upphandlingsförordningen grundarsig på principer som antagits av ansåg juristgruppenatt en statlig myndighet -- även regeringen -- måste ansesskyldig att följa grundprinciperna så gott det går. Dessa ärfrämst principerna om affärsmässighet, offentlighet ochrättssäkerhet. Rättssäkerhetsprincipen innebär krav på saklighetoch opartiskhet, bl.a. möjlighet till konkurrens på likavillkor.Juristgruppen fann vid sin granskning att transportrådetinte åsidosatt dessa principer. Gruppen fann likväl att kritikkunde riktas mot transportrådet på två olika punkter.Transportrådet borde ha klargjort tidigare för Gotlandsbolagetnär förhandlingsskedet var avslutat och att det därefter gälldeför bolaget att avge ett formellt anbud. Vidare kritiseras detförhållande att transportrådet vid överläggningarna med andraföretag än Gotlandsbolaget biträtts av en person som varsuppleant i Gotlandsbolagets styrelse.Riksdagens revisorer som instämmer i den kritik somjuristgruppen framfört anser transportrådets förfarandeanmärkningsvärt.Revisorerna redovisar också vissa andra synpunkterbeträffande förfarandet vid upphandlingen.De omständigheter som låg till grund för transportrådetsbeslut att säga upp det tidigare gällande avtalet medGotlandsbolaget borde enligt revisorerna ha dokumenterats påsådant sätt att man från tillgängliga handlingar i ärendet klartkunnat utläsa vilka affärsmässigt betingade omständigheter somvarit avgörande för detta beslut. Detta gäller särskilt fråganhur transportrådet vid sitt beslut beaktat den omständighetenatt staten genom att det tidigare avtalet sades upp frånhändesig sin rätt till de andelar i eventuella realisationsvinstersom staten hade tillförsäkrats genom detta avtal. Revisorernagodtar emellertid transportrådets bedömning i sak som denredovisats för revisorerna.I den på upprättade akten finnsingen dokumentation som visar hur de båda slutliga anbudenutvärderats och vägts mot varandra. Det finns inte heller någraanteckningar som visar hur man beaktat sysselsättningsaspekten.Revisorerna finner detta anmärkningsvärt.Transportrådets beslut att teckna enprincipöverenskommelse med N&T återfinns inte i transportrådetsstyrelseprotokoll. Beslutet togs vid ett icke protokollförtstyrelsesammanträde. Revisorerna finner förfarandet olämpligt isynnerhet som styrelsen vid sitt sammanträde den 11 december1986 klart uttalat att den ville bli fortlöpande informerad ifrågan. Dessutom råder oklarhet om vilka ledamöter som deltog ibeslutet.Enligt revisorernas bedömning har den granskadeupphandlingen genomförts på ett icke helt korrekt sätt. Även omförutsättningarna för upphandlingen i förevarande fall varitspeciella anser revisorerna att de formella kraven avseendeformerna för upphandlingen måste ställas högt. Detta gäller isynnerhet när regeringen är den avtalsslutande parten och närupphandlingen avser betydande belopp. Upphandlingsförordningensregler bör enligt revisorernas mening äga tillämpning också vidregeringens upphandling. Den oklarhet som synes föreliggaangående upphandlingsförordningens tillämpning vid regeringensupphandling bör undanröjas, framhåller revisorerna.2.2 Utskottets övervägandenUtskottet instämmer för sin del i den gemensamma kritik avhandläggningen av ärendet som framförts av revisorerna ochjuristgruppen. borde således ha klargjorttidigare för Gotlandsbolaget när förhandlingsskedet varavslutat. Det var vidare olämpligt att transportrådet vidöverläggningarna med andra företag än Gotlandsbolaget biträddesav en person som var suppleant i Gotlandsbolagets styrelse.Utskottet delar också revisorernas uppfattning att detvarit önskvärt att man av tillgängliga handlingar klart kunnatutläsa vilka affärsmässigt betingade omständigheter som varitavgörande för transportrådets beslut att säga upp det tidigaregällande avtalet. Särskilt gäller det frågan hur transportrådetbeaktat omständigheten att staten genom att det tidigare avtaletsades upp, frånhände sig rätten till andelar i eventuellarealisationsvinster.Utskottet noterar dock att vare sig revisorerna ellerjuristgruppen hävdat att de påtalade bristerna är av den artenatt de försatt Gotlandsbolaget i ett sämre förhandlingslägeeller i övrigt påverkat ärendets utgång.När det gäller revisorernas synpunkter på bristen pådokumentation av regeringens motivering till beslutet attgodkänna avtalet med konstaterar utskottet att det vare sigi regeringsformen eller annan lagstiftning uppställs någraformella krav på motivering av regeringsbeslut.Det förtjänar dock i sammanhanget att påpekas attkonstitutionsutskottet vid ett flertal tillfällen, särskilt vidgranskning av beslut i överklagandeärenden, påtalat vikten av enökad användning av så utförliga och klargörande motiveringar sommöjligt av regeringens beslut. En erinran härom finns också iden av statsrådsberedningen utgivna omförvaltningslagens tillämpning hos regeringskansliet.Utskottet kan inte, till skillnad från revisorerna,finna det beslutsförfarande som tillämpades då transportrådettecknade en principöverenskommelse med N&T olämpligt. Vidstyrelsemötet ställde sig styrelsen bakomuppläggningen av förhandlingsarbetet och gav ordföranden mandatatt slutföra förhandlingarna. Styrelsen ville dock ha enfortlöpande information. Styrelsen gav också ordförandenbemyndigande att säga upp avtalet mellan staten ochGotlandsbolaget om förhandlingarna påkallade det. Den avstyrelsen begärda informationen lämnades senare per telefon. Somrevisorerna själva framhåller har det inte heller vid senarestyrelsesammanträden framförts någon kritik från styrelsensledamöter.Som framgår av den tidigare redovisningen anser revisorernaatt den oklarhet som synes föreligga angåendeupphandlingsförordningens tillämpning vid regeringensupphandling bör undanröjas. Utskottet anser, i likhet med den avregeringen utsedda juristgruppen, att en statlig myndighet --även regeringen -- är skyldig att så gott det går följa degrundprinciper om affärsmässighet, offentlighet ochrättssäkerhet som lagt fast. Utskottet har vidareerfarit att det inom pågår en översyn avupphandlingsförordningen. Utskottet utgår från att de oklarhetersom kan finnas om förordningens tillämpningsomåde tas upp idetta sammanhang.Någon åtgärd med anledning av vad som anförtsunder detta avsnitt är enligt utskottets mening inteerforderlig.3 Servicenivån i trafiken3.1 Revisorernas övervägandenRiksdagens revisorer framhåller att det inte har funnits entillräckligt klart utarbetad kravspecifikation avseendeservicenivå och transportkapacitet vid anbudstillfället vilketgjort det svårare att göra en tillfredsställande bedömning avalternativen i detta hänseende. De anför vidare att dentrafikkapacitet som staten avtalat om skall stå tillallmänhetens förfogande i föreskriven omfattning och fartygensallmänna utrymmen skall vara i sådant skick att de kan utnyttjasför avsedda ändamål. Det ankommer enligt revisorerna påtransportrådet att se till att åtgärder vidtas i detta syfte.Vissa av de förhållanden i Gotlandstrafiken som kritiseratskan enligt revisorernas mening inte hänföras till försumligheterfrån rederiernas sida eller till det nu aktualiseraderederibytet utan har till övervägande grad sin grund ibakomliggande trafikpolitiska beslut.När det gäller transport av farligt gods har enligtrevisorerna den genom rederibytet föranledda förändringen ifärjetrafiken inneburit en klar försämring. Revisorerna anseratt den ökade risken för att sådant gods i strid medbestämmelserna transporteras även på ordinarie turer ingerallvarlig oro. Revisorerna utgår från att denna fråga särskiltbeaktas vid de fortsatta övervägandena om Gotlandstrafikensomfattning och inriktning.3.2 Utskottets övervägandenUtskottet delar för sin del de synpunkter på servicenivån itrafiken som revisorerna framfört. Utskottet har erfarit att enny kombinerad person- och godsfärja inköpts, som kommer attsättas i trafik . Därmed bör det vara möjligt attkomma till rätta med de problem avseende transport av farligtgods som revisorerna pekat på. Någon åtgärd medanledning av vad som anförts under detta avsnitt är enligtutskottets mening inte nu erforderlig.4 Sysselsättningseffekter på GotlandUtskottet delar revisorernas uppfattning att det inte finnsskäl att kritisera rederibytet från sysselsättningspolitiskautgångspunkter.5 MotionernaI motion T1 (m) yrkas att bör ge regeringen tillkänna att koncessionsavtalet mellan staten och N&T omedelbartbör offentliggöras. Detta är enligt motionären nödvändigtom i fortsättningen skall kunna fatta beslut om stödtill Gotlandstrafiken.Såväl regeringen som kammarrätten har med hänvisning tillsekretesslagen avslagit framställningar om att offentliggöraavtalet mellan staten och N&T. Regeringen och kammarrätten ansågatt såväl det allmänna som bolaget skulle lida skada omifrågavarande uppgifter röjs. Det ankommer inte på attuttala sig om hur sekretesslagen skall tillämpas i enskildafall. Motionen avstyrks därför av utskottet i denna del.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att såväl riksdagensrevisorer som de auktoriserade revisorer som företagitutvärderingen har haft tillgång till hela det dokumenteradebeslutsunderlaget och den fullständiga avtalstexten.Vidare yrkas i motionen att staten utnyttjar sin rätt attutse en auktoriserad revisor med uppgift att granska den delav N&Ts verksamhet och räkenskaper som påverkarkoncessionstrafiken mellan och fastlandet, samt attrevisorns rapport skall tillställas för atttillsammans med gällande avtal utgöra del av underlag för beslutom stöd till Gotlandstrafiken för /92.Förslaget att staten bör utnyttja sin rätt att enligt detnya avtalet utse en auktoriserad revisor att granska den del avrederiets verksamhet och räkenskaper som påverkarkoncessionstrafiken har även framförts av revisorer.Utskottet har erfarit att regeringen har för avsikt att utnyttjasin rätt att utse en auktoriserad revisor. Utskottet anser detsjälvklart att skall ha tillgång till erforderligtbeslutsunderlag vid sina beslut om transportstöd tillGotlandstrafiken. Av det anförda följer att motionen i huvudsakredan är tillgodosedd i denna del. Någon åtgärd ärinte erforderlig, varför utskottet avstyrker de nu behandlademotionsyrkandena.I motion T2 (c) begärs att ansvaret för färjetrafiken tilloch från överförs från transportrådet till ett trafikråddirekt underställt regeringen.Av regeringens skrivelse 1990/91:50 framgår att regeringenhar för avsikt att föreslå att transportrådetavvecklas. Regeringen måste därvid överväga vilken myndighet somskall ha ansvar för Gotlandstrafiken. Utskottet som anser attregeringens ställningstagande i frågan bör avvaktas avstyrkermotionen. Utskottet hemställer1.beträffande revisorernas förslagatt lämnar förslag 1989/90:17 utan vidare åtgärd.2.beträffande offentliggörande av koncessionsavtaletatt avslår motion 1990/91:T1 yrkande 1,3.beträffande auktoriserad revisor m.m.att avslår motion 1990/91:T1 yrkandena 2 och 3,4.beträffande ansvaret för färjerafikenatt avslår motion 1990/91:T2.Stockholm den 13 november 1990På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistNärvarande: (), (), KenthSkårvik (fp), (), (),(), (), (),(), (), (), JarlLander (s), (), Tom (), AndersCastberger (fp) och ().Särskilda yttranden1. Offentliggörande av koncessionsavtalet (mom. 2), Tom och (alla m) anför:Riksdagen har lagt fast vissa grundläggande principer omaffärsmässighet, offentlighet och rättssäkerhet vid offentligupphandling. Det är därför enligt vår uppfattning väsentligt attavtalet mellan staten och offentliggörs sålångt det är möjligt. Detta är också, som framhålls i motion T1(m), nödvändigt för att skall kunna få erforderligtunderlag vid sina beslut om stöd till vill inte att avtalet offentliggörs. Deanser att rederiets intressen då skulle skadas. Med hänvisningtill sekretesslagen har regeringen och kammarrätten avslagitframställningar om att offentliggöra avtalet. Eftersom riksdageninte kan uttala sig om hur sekretesslagen skall tillämpas ienskilda fall går det inte, som utskottet också framhåller, atttillstyrka yrkandet i motion T1 (m) om att skallbesluta att avtalet skall offentliggöras.Med hänvisning till vad vi anfört förutsätter vi emellertidatt regeringen verkar för att avtalet offentliggörs i så storutsträckning som möjligt.2. Ansvaret för färjetrafiken (mom. 4)() anför:Vänsterpartiet har såväl genom partimotioner som iriksdagsdebatten framfört allvarlig kritik mot transportrådet.Enligt vår uppfattning har alltför många självpåtagna ochfelaktiga initiativ och utspel präglat rådets verksamhet. Vi hardärför gång på gång upprepat vårt krav om att transportrådetskulle avskaffas och ersättas med ett annat organ. När nu ävenregeringen, i skrivelsen 1990/91:50, föreslagit atttransportrådet skall avvecklas förutsätter attförslaget inte enbart grundats på ekonomiska skäl utan attregeringen tagit fasta på den kritik som framförts mot rådet.Riksdagens revisorers yttrande över RederiaktiebolagetGotlands skrivelse till trafikutskottet ()om linjesjötrafik på har begärt yttrande överRederiaktiebolaget (Gotlandsbolaget) skrivelse den 1oktober 1990 till trafikutskottet såvitt avser avsnittetEkonomiska konsekvenser jämte bilaga 8 (analys) tillskrivelsen.Auktoriserade revisorn , har förRederi räkning jämfört kostnaderna i avtalet mellanstaten och ochGotlandsbolagets avtalsförslag den 17 februari 1987.Beräkningarna baseras på ett rapportutkast från riksdagensrevisorer som Gotlandsbolaget haft tillgång till.Gotlandsbolaget hävdar att bedömningen från visaratt anbudet från Gotlandsbolaget skulle givit den lägstakostnaden för staten samt att detta påtalats för riksdagensrevisorer i brev den 31 maj 1990.Gotlandsbolaget påstår vidare att revisorer i sinbedömning godtagit korrigeringar som transportrådet gjort avGotlandsbolagets anbud.Gotlandsbolaget anser det vidare anmärkningsvärt attriksdagens revisorer ej beaktat osäkerheten i anbudet frånNordström (N&T) med avseende på den risk för ökadekapitalkostnader som förelåg genom att de fartyg som skulle ingåi koncessionstrafiken ej specificerats i överenskommelsen.Revisorernas granskning (Förs. 1989/90:17)i gjorde förrevisorernas räkning en granskning av kostnadskonsekvenserna förstaten av koncessionsavtalet. Analysen baseras på avtalet mellanstaten och N&T daterat och Gotlandsbolagetstvå avtalsförslag -- till regeringen ochtill transportrådet . Beräkningarna omfattarhela avtalsperioden --1997. Analys och slutsatser baseras påsamma material som Gotlandsbolaget hänvisar till i beräkningarnafrån avtal baseras på två fartyg och Gotlandsbolagets på trefartyg. Staten fastställer taxor och turlistor iGotlandstrafiken. Kapaciteten och volymen är något högre för N&Tän för Gotlandsbolaget, därför blir intäkterna något högre förN&T. utgår från en skillnad på 3 milj.kr. per åri sin kalkyl. Kapitalkostnaderna har beräknats vara desammaunder hela perioden. Pris- och kostnadsökningarna för övrigakostnader har bedömts till per år.Skillnaden mellan de i avtalet beräknade kostnaderna ochintäkterna i seglationen utgör statsbidraget/subventionen ochredovisas som transportstöd.Vid en bedömning av kostnadskonsekvenser för staten i formav transportstöd visade analysen att det fördelaktigastealternativet valts. Av rapporten framgår att det är med vissosäkerhet som revisorer gör sin bedömning. Skillnadenmellan de båda alternativen är liten.Riksdagens revisorer konstaterar vidare att staten tog enrisk i och med att N&T inte kunde specificera de fartyg somskulle ingå i koncessionstrafiken. Det visade sig också attkapitalkostnaden på grund av utvecklingen på fartygsmarknadenavsevärt översteg de belopp man kalkylerat med. Revisorernaframhåller dock att -- sedan regeringen frångått den avriksdagen förordade lösningen att staten skulle ägakoncesssionsflottan -- den påtalade risken torde vara enofrånkomlig förutsättning för att uppnå ökad konkurrens ifärjetrafiken enligt riksdagsbeslut.Brevet från , daterat mottogKjell efter det attriksdagens revisorer avgjort granskningsärendet omGotlandstrafiken (protokoll 1989/90:24, § 24.6).