bet · GE01UbU4 · 1990-11-29 00:00:00 — Dennationella uppföljningen och utvärderingen skall därvidutformas så att den kan ge en samlad bild av skolans verksamhetnär det gäller såväl utbildningens mål och resultat som deorganisatoriska, personella och ekonomiska villkor under vilkaskolarbetet bedrivs.Den största tillgången i skolan är enligt propositionenlärarnas och elevernas arbetstid.Skolan har i olika sammanhang anklagats för bristandeproduktivitet och effektivitet. Den har ansetts vara för dyr iförhållande till uppnådda resultat. En ekonomisk uppföljning ärenligt föredragande statsrådets mening nödvändig för att hävdaskolans intressen i en allt hårdare ekonomisk verklighet. Detär viktigt att i den allmänna debatten och i de politiskabudgetavvägningarna kunna visa hur resurserna används och vilkaresultat som kan uppnås.Regeringens förslag om en förändrad styrning ochansvarsfördelning bygger på övertygelsen att kommunerna ärberedda att ta ett stort ansvar för skolan. Uppföljningen ochutvärderingen skall visa hur de klarar sina uppgifter.Resultaten från utvärderingen skall redovisas öppet.Det kan ändå, fortsätter föredragande statsrådet, intebetraktas som uteslutet att en kommun i något avseendeåsidosätter sina skyldigheter på ett sådant sätt att det intebör passera opåtalat. Han anser att det är nödvändigt attstaten i sådana fall har möjlighet att hålla inne statsbidragför skolverksamheten i en kommun. Ett sådant exempel kan varaatt en kommun inrättar en gymnasieskola utan attöverenskommelse härom träffats med de övriga kommuner som ingåri gymnasieregionen. Det bör enligt propositionen ankomma påregeringen att meddela bestämmelser om innehållande avstatsbidrag.Enligt motionerna 1990/91:Ub5 (m) yrkande 13 och1989/90:Ub801 (m) yrkande 12 är det inte lämpligt att denorganisation som ger en verksamhet dess förutsättningar ocksåsvarar för utvärdering av de resultat som uppnås.Utvärderingsarbetet anses böra utföras av en friståendeorganisation som inte har ansvaret för andra delar avverksamheten. Myndighetsutövning och granskning bör vara heltskilda uppgifter. En fristående organisation för utvärdering avskolan bör enligt motionärerna därför skapas. Denna utvärderingbör dels gälla skolarbetets innehåll, dels visa om skolansresurser används på ett rationellt sätt. Som förebild för ensådan organisation bör användas den som finns iStorbritannien. I motion 1990/91:Ub5 framhålls att endecentralisering inom skolväsendet inte bör leda till att encentral byråkrati ersätts av en växande lokal administration(yrkande 12).I motion 1990/91:Ub13 (c) anförs bl.a. att det, med hänsyntill vikten av att gymnasieskolan får en forskningsanknytning,är viktigt att man vid utvärdering av en kommunsgymnasieskola också beaktar i vilken utsträckning kommunenanställt lektorer.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Tillsyn, utvärdering och uppföljning är verksamheter som harett starkt inbördes sammanhang. Tankarna kring skolansförnyelse är centrerade kring dessa begrepp. Det är därförangeläget att detta samband blir förankrat i det dagligaskolarbetet som en naturlig process. Utskottet finner detangeläget att detta understryks i samband med detförnyelsearbete i skolan som skall starta.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om en friståendeutvärdering av skolan, (jfr 1988/89:UbU7). Nuär emellertid läget ett annat. Kommunerna får den 1 januari1991 ett helt och odelat ansvar för skolan. Det nya skolverketblir därmed ett organ som i myndighetshänseende står helt fritti sin granskning. Självfallet behövs det i denna granskningockså sådan extern utvärdering av skolverksamheten, som görs avt.ex. forskare vid universitetsinstitutioner. Utskottetkonstaterar med det anförda att motionsyrkandena i stort ärtillgodosedda med det förslag som regeringen nu lagt fram. Debör därför inte föranleda någon ytterligare åtgärd.Som utskottet ser det är det en viktig uppgift för skolverketatt i samverkan med genom uppslag tilladministrativa rationaliseringar och enkla kommunalafördelningsmodeller i fråga om medel för skolverksamhetmedverka till att kommunerna nu tar till vara möjligheterna attförenkla den kommunala skoladministrationen.Utskottet, som förutsätter att den fråga omgymnasieutbildningens forskningsanknytning som tas upp i motion1990/91:Ub13 kommer att ingå i det nya utvärdering,föreslår att med avslag på motionerna 1989/90:Ub801yrkande 12, 1990/91:Ub5 yrkandena 12 och 13 samt 1990/91:Ub13(delvis) godkänner vad som i propositionen anförts omriktlinjer för uppföljning och utvärdering. När det gällerutvärderingen vill utskottet avslutningsvis erinra om sittuttalande i betänkandet 1988/89:UbU7 (s. 37), nämligen att detfinns anledning varna för en utvärdering helt eller i huvudsakkoncentrerad till återkommande prov. En utveckling i dennariktning skulle vara olycklig för trivseln i skolan och ettmindre lämpligt sätt att använda den för undervisning avseddatiden.Regeringen har tillkallat en beredningför att ge förslag till ett nytt betygssystem igrundskolan, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen(dir. 1990:62). De principiella utgångspunkterna förberedningens arbete är bl.a. följande.Beredningen bör utgå från att de relativa betygen skallavskaffas. I stället bör det finnas andra betyg på grundskolanshögstadium, i gymnasieskolan och i den kommunalavuxenutbildningen. Betygen skall vara skolans bekräftelse --riktad till eleverna -- på hur elevens arbete ochstudieresultat bedöms i förhållande till vad läroplanerna ochkursplanerna föreskriver. Betygen skall således mer hafunktionen av återföring av erfarenheter för eleven än utgöraurvalsinstrument för fortsatta studier.Det är viktigt att arbetet i skolan leder till att elevernanår upp till en given kompetensnivå i form av kunskaper ochfärdigheter. För detta fordras att läraren bedömer hurelevernas kunskaper och färdigheter förhåller sig tilluppställda mål. I grundskolekurser i den kommunalavuxenutbildningen finns nu en form av målrelateradbetygsättning. Beredningen bör ta del av erfarenheterna av hurdetta betygssystem fungerar.-- -- --Beredningen bör också belysa vilka krav den nya styrningen avskolans arbete vad avser läroplaner och kursplaner ställer påbetygssystemet. Beredningen bör härvid beakta arbetet med attta fram riktlinjer för läroplanerna och kursplanerna som nupågår inom och som beräknas slutförasvid /91. Beredningen bör också ta del averfarenheterna från försöksverksamheten med de treårigayrkeslinjerna när det gäller användningen av kompetensbevis föratt mäta elevernas prestationer och inhämtade kunskaper.Beredningen bör utgå från behovet av en flergradigbetygsskala i huvudsak i enlighet med vad som gäller i dagensbetygssystem. Beredningen bör i det sammanhanget utgå från atten likformig betygsskala bör tillämpas för samtliga ämnen ochkurser i vilka betyg skall ges i de olika skolformerna.Med hänvisning till det beredningsarbete som pågår ibetygsfrågan anser utskottet att de förslag om betyg som försfram i motion 1990/91:Ub5 (m) yrkande 4 inte bör behandlas isak nu utan avslås av riksdagen.6. Den statliga skoladministrationen6.1 Ett nytt skolverkEn mål- och resultatorienterad styrning av skolan enligtregeringens förslag kräver en annan statlig skoladministrationän dagens. Nuvarande organisation är uppbyggd för och anpassadtill en starkt detaljreglerad skolverksamhet. En stor del av deuppgifter som åvilar och länsskolnämndernaförsvinner om regeringens förslag antas.För statens uppgifter när det gäller skolväsendet avses ettnytt ämbetsverk, , inrättas ,som den regionala organisationen planeras bliförändrad och anpassad till de nya förutsättningarna förskolans styrning.Det centrala ämbetsverkets ena huvuduppgift bör enligtpropositionen vara att utveckla och ansvara för en nationelltsammanhållen och samordnad uppföljning och utvärdering avskolans verksamhet. Denna bör omfatta såväl utbildningensresultat som organisation och kostnader. Syftet är att ge densamlade bild av skolverksamheten som behövs för att konstateravilka resultat som uppnås i skolan och ge underlag för beslutom förändringar. Tillsyn av skolans verksamhet, somkompletterar uppföljningen och utvärderingen och som ingår iden ena huvuduppgiften, syftar till att rätta till brister ochförhållanden som kan ha stor betydelse för enskilda, men sominte kan ge utslag i en samlad utvärdering.Den andra huvuduppgiften bör enligt propositionen vara att tafram underlag och förslag till utveckling av skolan. Det kangälla utvecklingen i stort och på lång sikt och komma tilluttryck t.ex. i läroplansöversyner. Det kan också gällautvecklingen på kort sikt eller inom ett begränsat område,t.ex. ändringar i en kursplan eller andra åtgärder för attförbättra verksamheten eller stödja en viss utveckling.Fortbildningen bör enligt föredragande statsrådet ha en starkanknytning till uppföljning och utvärdering. Genomfortbildningsutbudet ges nämligen en möjlighet för staten attutnyttja erfarenheterna från utvärderingen för att påverkautvecklingen i skolan. När ansvaret för fortbildningen blirrenodlat i vad gäller förhållandet mellan stat och kommun, ärdet nödvändigt att också ansvarsfördelningen mellan de statligamyndigheterna renodlas. Högskolan har, heter det ipropositionen, en viktig uppgift som anordnare av utbildning.Den statliga skoladministrationen bör enligt propositionen hatill uppgift att svara för den styrning avfortbildningsinsatserna som skall tillkomma staten utifrånerfarenheterna från den nationella utvärderingen samt det stödoch den samordning som behövs inom fortbildningsområdet. Dessauppgifter bör enligt propositionen handläggas på de orter somi dag har fortbildningsnämnder.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attskolöverstyrelsen, länsskolnämnderna ochfortbildningsnämnderna skall avvecklas med utgången av juni1991. Ett nytt ämbetsverk för skolväsendet bör inrättas den1 juli 1991.Frågan om det nya lokalisering behandlas ifem motionsyrkanden. Enligt motion 1990/91:Ub1 (fp) bör det nyaverket förläggas till , enligt motion 1990/91:Ub3 (c)yrkande 1 till och enligt motionerna 1990/91:Ub6 (c)yrkande 11 och 1990/91:Ub18 (c, s, fp, mp) yrkande 1 tillHärnösand. Enligt motion 1990/91:Ub37 (mp) yrkande 8 bör verketförläggas utanför . Någon ort anges dock ej.Utskottet anser att en nödvändig förutsättning för att ettskolverk med nya verksamhetsformer skall kunna starta redan den1 är att centrala del förläggs tillStockholm inte minst med hänsyn till att lokalfrågan bör varalöst på ett fullgott sätt vid verksamhetens start. Desamhällsekonomiska konsekvenserna av en eventuell utflyttningsamt hänsyn till den nuvarande personalens bosättningsort börockså vägas in vid bedömningen av lokaliseringsfrågan. mening talar övervägande skäl för att det nyaskolverket bör förläggas till . Med hänvisning härtillbör avslå motionerna 1990/91:Ub1, 1990/91:Ub3 yrkande1, 1990/91:Ub6 yrkande 11, 1990/91:Ub18 yrkande 1 och1990/91:Ub37 yrkande 8.Enligt motion 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 18 finns det ingenanledning att byta namn på det centrala ämbetsverket påskolområdet.Som utskottet ser det, kan det ligga ett värde i att genomnamnbyte markera att det centrala ämbetsverket på skolområdethar fått nya arbetsuppgifter och verksamhetsformer. Vilketnamnet bör vara tar utskottet därmed inte ställning till. Medhänvisning till det anförda bör avslå motion1990/91:Ub35 yrkande 18.Riksdagen beslöt under föregående att de uppgiftersom länsskolnämnderna ansvarar för skall utföras av denya länsstyrelserna (prop. 1989/90:154, bet. BoU4 och 9, rskr.89). Arbetet med proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolanvar inte påbörjat när fattade nämnda beslut. Det harunder detta arbetes gång, anför statsrådet, visat signödvändigt med längre gående förändringar än dem som frånbörjan var förutsebara för att kunna genomföra en mål- ochresultatorienterad styrning av skolan. Det förslag som nupresenteras för styrning av verksamheten inom skolan innebärbl.a. att det inte blir aktuellt för en länsstyrelse att fattabeslut i frågor som rör planering, resursfördelning ochorganisation av skolverksamheten. Det kommer inte heller inomskolområdet att finnas behov av myndighetsutövning på regionalnivå. Statsrådet förordar därför att de nuvarandelänsskolnämnderna avvecklas . föreslåsi propositionen att det för vissa utvärderingsuppgifter m.m.vid sex länsstyrelser inrättas en särskild enhet föruppföljning och utvärdering av skolväsendet för en grupp avlän. De sex enheterna för uppföljning, utvärdering och tillsynföreslås vidare inordnade i länsstyrelserna och underställdalandshövdingarna på de orter där fortbildningsuppgifterna avsesatt handläggas. Vid övriga länsstyrelser skall en av detjänstemän som arbetar med utbildningsfrågor inom ramen förregional planering och näringslivsutveckling ställas till resp.regionala uppföljnings- och utvärderingsenhets förfogande.Regeringens förslag avseende den statligaskoladministrationen på regional nivå har föranlett ett stortantal motioner.När det gäller uppföljning, utvärdering och tillsyn påmellannivå på skolområdet hävdas i motion 1990/91:Ub35 (fp)yrkande 10 att det centrala ämbetsverket självt bör få beslutahur dess regionala organisation skall se ut. Enligt motionerna1990/91:Ub3 (c) yrkandena 2 och 4 samt 1990/91:Ub6 (c)yrkandena 9 och 10 bör bl.a. en särskild fältorganisation fördet nya komma till stånd med ett antaltjänstemän/inspektörer som är anställda direkt vid det nyaskolverket. I motion 1990/91:Ub7 (m, fp, c, mp) betonas attingen av de 24 länsstyrelserna bör syssla med uppföljning,utvärdering och tillsyn på skolområdet, eftersom detta är enuppgift för det nya . Någon form av regionkontor tillskolverket på universitetsorterna bör i stället komma i fråga.Enligt motion 1989/90:Ub316 (m, fp, c) bör en särskildinspektion byggas upp för skolan, ungefär som den förutvarandefolkskoleinspektionen. I ett antal motioner pläderas slutligenför olika organ för uppföljning, utvärdering och tillsyn sommer eller mindre fast är knutna till en eller fleralänsstyrelser, nämligen i motionerna 1990/91:Ub2 (s, c),1990/91:Ub14 (v) yrkande 16, 1990/91:Ub15 (c), 1990/91:Ub17(c), 1990/91:Ub18 (c, s, fp, mp) yrkande 2, 1990/91:Ub20 (s),1990/91:Ub26 (s), 1990/91:Ub27 (s), 1990/91:Ub28 (fp) yrkande1, 1990/91:Ub29 (m) och 1990/91:Ub36 (fp).Utskottet vill med anledning av propositionen ochmotionsyrkandena anföra följande.I och med förslagen om en mål- och resultatorienteradstyrning av skolan och om nya verksamhetsformer för detcentrala ämbetsverket finns det anledning att utan bindningtill tidigare riksdagsbeslut se på hur de organisatoriskafrågorna bäst skall lösas. Utskottet har efter ingåendeöverväganden kommit fram till följande. Inom det nya centralaämbetsverket bör det finnas en särskild fältorganisation. Detbör ankomma på det centrala ämbetsverket att placera personernai denna fältorganisation i olika delar av landet. Hänsyn skalldärvid tas till elevpopulationen i landets olika delar,avstånden i riket samt fältorganisationens arbetsuppgifter.Samtliga tjänster i fältorganisationen bör inrättas medtidsbegränsade förordnanden för att ge möjlighet att ständigttillföra organisationen ny kompetens och aktuella erfarenheterfrån utbildningsväsendet. Förebild kan i viss utsträckninghämtas från den tidigare gymnasieinspektionen.Utskottet föreslår att -- med ändring av tidigarebeslut i vad avser de nya länsstyrelsernas befattning medutbildningsfrågor m.m. (prop. 1988/89:154, bet. 1989/90:BoU4och 9, rskr. 89) -- med anledning av motionerna 1990/91:Ub3yrkandena 2 och 4, 1990/91:Ub6 yrkandena 9 och 10, 1990/91:Ub7,1990/91:Ub35 yrkande 10 och 1989/90:Ub316 samt med avslag påproposition 1990/91:18 och motionerna 1990/91:Ub2, 1990/91:Ub14yrkande 16, 1990/91:Ub15, 1990/91:Ub17, 1990/91:Ub18 yrkande2, 1990/91:Ub20, 1990/91:Ub26, 1990/91:Ub27, 1990/91:Ub28yrkande 1, 1990/91:Ub29 och 1990/91:Ub36 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om enfältorganisation för det nya ämbetsverket på skolområdet.I motion 1990/91:Ub28 (fp) yrkande 2 behandlas frågan om hurinformation om alkohol, narkotika och tobak och derasrisker skall hanteras på statlig myndighetsnivå.Utskottet anser att frågan om hur informationer av detta slagskall kanaliseras till kommunerna bör regleras i instruktionenför det nya ämbetsverket. Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår motion 1990/91:Ub28 yrkande 2.I motion 1990/91:Ub5 (m) yrkande 29 hävdas att behoven avcentral administration inom utbildningsområdet bör ses i ettvidare perspektiv. Motionärerna föreslår därför att dencentrala administrationen för all utbildning -- skola ochhögskola -- skall samlas i ett ämbetsverk förutbildningsfrågor, vars huvuduppgift skall vara att förseregering och riksdag med underlag för de övergripande besluten.Utskottet vill erinra om vad utskottet anfört omarbetsuppgifterna för det i propositionen föreslagnaskolverket. Vidare vill utskottet påpeka att det centralaämbetsverket för högskoleområdet, universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), fått förändradearbetsuppgifter. I samband med riksdagsbesluten med anledningav regeringens proposition 1988/89:65 om formerna förhögskolepolitiken godkändes den av regeringen föreslagnaförändrade rollen för UHÄ med större tyngdpunkt på uppföljningoch utvärdering samt tillsyn av högskolan (1988/89:UbU9, rskr.148). Utskottet finner inte nu något skäl till ytterligaresamordning och omorganisation av de centrala ämbetsverken inomutbildningsområdet, varför motion 1990/91:Ub5 yrkande 29avstyrks.6.2 Ett institut för handikappfrågor inom skolväsendet m.m.I propositionen föreslås att de särskilda uppgifter som rörstöd till handikappade elever förs samman till en ny myndighet,ett inom skolväsendet. bör enligt propositionen föraslänsskolnämndernas stödorganisation, specialskolorna samt dedelar av () som är inriktademot handikappområdet.Förslaget om ett nytt institut på handikappområdet bör enligtmotion 1990/91:Ub3 (c) yrkande 3 avslås. Motionären anser atthandikappverksamheten inom skolväsendet bör jämställas medövriga funktioner och inte särbehandlas. De olika uppgifternabör i stället knytas till , såväl regionalt somcentralt. I motion 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 14 accepteras dennya myndigheten, då regeringens förslag tyder på en ökadambitionsnivå för handikappinsatserna. Motionärerna framhållerdock att en särskild analys behöver göras av vilket stödhandikappade elever behöver. Denna analys bör göras i samarbetemed handikapporganisationerna. I yrkande 15 i samma motionhävdas att SILs ansvar för invandrar- ochminoritetsundervisning är större än vad som framkommer ipropositionen. Enligt motionärernas uppfattning börarbetsuppgifter och bemanning av en framtida enhet för dessafrågor inom det centrala ämbetsverket på skolområdet baseras påen analys av behoven.Utskottet delar regeringens bedömning att den föreslagnaorganisationen för stöd till handikappade ger en tydligansvarsfördelning mellan stat och kommun, en bättre samordningav de olika stödåtgärderna för handikappade och en samladkompetens på handikappområdet. På detta sätt bör enligtutskottets mening staten kunna ge hjälp och stöd tillkommunerna för att underlätta integrationssträvandena när detgäller handikappade elevers skolgång. Det bör dock framhållasatt ansvar för läroplansutveckling samt tillsyn ochutvärdering också skall omfatta handikappade elever. Det ärsåledes endast åtgärder rörande det speciella stödet tillhandikappade som skall åligga det nya institutet, vars närmareorganisation enligt propositionen kommer att utredas i särskildordning. Utskottet utgår från att institutet kommer attetablera ett nära samarbete med såväl det nya somberörda handikapporganisationer.Utskottet utgår vidare från att de av nuvarande SILsarbetsuppgifter som inte kommer att ingå i det nya institutet,såsom fastställande av basläromedel, granskning och informationom läromedel samt läromedel för invandrar- ochminoritetsundervisning, skall ingå i det nya skolverketsarbetsuppgifter.Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub3 yrkande 3 samt1990/91:Ub35 yrkandena 14 och 15 godkänner vad som förordats iproposition 1990/91:18 om ett nytt institut förhandikappfrågor.Ett par motioner berör handikappfrågor i övrigt. I motion1990/91:Ub32 (s) föreslås att gymnasieutbildningen för dövaoch hörselskadade i skall organiseras som en enhet ochställas under statligt huvudmannaskap. Det statligahuvudmannaskapet för specialskolan berörs i motion 1990/91:Ub33(s), i vilken motionären efterlyser ett uttalande frånriksdagen att det statliga huvudmannaskapet skall bestå och attinga förändringar i riktning mot ett kommunalt huvudmannaskapskall göras.Gymnasieutbildningen för döva och hörselskadade i Örebroregleras enligt avtal som träffades mellan staten ochÖrebro kommun. Enligt utskottets uppfattning talar de allmännnaprinciper som skall gälla för styrningen avskolväsendet för att kommun även fortsättningsvis börsvara för huvudmannaskapet för denna gymnasieutbildning. Därmedankommer det på kommunen och inte på att besluta omlämplig organisation för utbildningen. bör såledesavslå motion 1990/91:Ub32.Vad gäller huvudmannaskapet för specialskolan för döva ochhörselskadade elever konstaterar utskottet att inga förslagfinns om att kommunalisera huvudmannaskapet för specialskolan.Utskottet anser emellertid inte att bör göra någotsärskilt uttalande i frågan, varför motion 1990/91:Ub33avstyrks.7. Grundläggande lärarutbildningDen grundläggande lärarutbildningen bedrivs inom högskolan.Den styrs dels genom de beslut som och regeringenfattar, dels genom de utbildningsplaner som universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) utfärdar för varje utbildning inomlärarområdet.Riksdagen beslutade vid 1984/att utbildningpå en grundskollärarlinje skulle starta /89 (prop.1984/85:122, bet. UbU31, rskr. Grundskollärarlinjenbestår av två grenar. En är utformad för lärare som skalltjänstgöra i årskurserna 1--7, varvid tjänstgöringen iårskurserna 4--7 främst skall avse antingen svenska ochsamhällsorienterande ämnen eller matematik ochnaturorienterande ämnen. Den andra grenen är utformad förlärare som skall tjänstgöra i årskurserna 4--9. Lärare i dessaårskurser behöver fördjupade ämneskunskaper, och derasutbildning är därför inriktad mot olika ämnesspecialiseringar,nämligen svenska och främmande språk, samhällsorienterandeämnen, naturorienterande ämnen med eller utan matematik,praktisk-estetiskt ämne jämte annat ämne. Såväl lärare förgrundskolans lägre årskurser som lärare för högreårskurser kan tjänstgöra i årskurserna 4--7 i de ämnen ivilka de har erforderlig utbildning. Frågor om anställningarsom lärare i m.m. har utskottet behandlat i sittbetänkande UbU 1987/88:12.I propositionen anmäls att UHÄ genomför enutvärdering av grundskollärarlinjen. I tilläggsdirektiv har UHÄfått i uppdrag att belysa hur utbildningen i den för allalärarutbildningar gemensamma kärnan planeras och genomförs.Kartläggningen skall tjäna som underlag för en bedömning av omlärarutbildningen i sin nuvarande utformning och med dencentrala styrning som utövas är tillräckligt effektiv sominstrument för styrning och utveckling av skolan.I motion 1990/91:Ub5 (m) anförs att den ojämförligtviktigaste förutsättningen för att kunna bedriva en godutbildning i skolan är kunniga och engagerade lärare.Motionärerna hävdar att goda ämneskunskaper i kombination medgoda insikter i pedagogik, metodik och utvecklingspsykologi ärgrunden för en framgångsrik lärargärning. Goda kunskaper iämnena ger läraren en trygghet som inte kan ersättas av annankunskap. Regeringen, heter det i motionen, anger attlärarutbildningen skall ses som ett medel att garantera skolorslikvärdighet. Däremot sägs det inte något om hur dennalikvärdighet skall upprätthållas. I detta fall måste begreppetlikvärdighet avse kvalitets- och kunskapskriterier.