bet · GE01SkU9 · 1990-12-05 00:00:00 — Lag om folkbokföringsregister, m.m. I betänkandet behandlar utskottet proposition 1990/91:53om lag om folkbokföringsregister, m.m. och de motioner somhar väckts med anledning av denna.Utskottet tillstyrker propositionen med vissa justeringar.I anslutning till behandlingen av en motion (fp) förespråkarutskottet att inte skall haregisteransvar för det centrala referensregister som avsesbli inrättat. Vidare finner utskottet att medborgarskap intebör få användas som sökbegrepp i ett lokaltfolkbokföringsregister och tillstyrker därmed ettmotionsyrkande (fp). Slutligen föreslår utskottet medanledning av ett motionsyrkande (fp) att en bestämmelse omgallring av folkbokföringsregistren förs in i registerlagen.Vid betänkandet har fogats 19 reservationer (m, fp, c, mp)och sex särskilda yttranden (m, fp, c). Regeringen () hemställer i proposition1990/91:53 att antar de vid propositionen fogadeförslagen till1. lag om folkbokföringsregister,2. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).Regeringen bereder vidare tillfälle att ta delav vad som i propositionen anförts om den nyafolkbokföringsorganisationen.I propositionen läggs fram förslag till en lag om deregister för folkbokföringsverksamheten som fr.o.m. den 1juli 1991 skall föras med hjälp av automatisk databehandling(ADB). Ett lokalt register skall finnas för varje lokaltskattekontors verksamhetsområde och ett centraltreferensregister för hela riket.Lagförslaget innehåller bestämmelser om registrensändamål, registeransvar, registerinnehåll, terminalåtkomstoch utlämnande av uppgifter på ADB-medium samt sökbegreppm.m.I propositionen anges också hur arbetsuppgiften att svaraför folkbokföringen skall inordnas i skattemyndigheternasorganisation, hur de allmänna försäkringskassorna skallmedverka i arbetet med folkbokföringen och hur ADB-stödetför verksamheten skall vara uppbyggt.Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran.Lagförslagen har följande lydelse. 1990/91:Sk22 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillgängligheten tillfolkbokföringsregistren.1990/91:Sk23 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande åtskillnad avfolkbokföringsverksamheten från skattekontorens verksamhet iövrigt,2. att hos regeringen begär förslag som innebäratt pastorsexpeditionerna i i stället förförsäkringskassorna kan medverka i folkbokföringsarbetet ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att avslår proposition 1990/91:53 vad avserinförandet av ett centralt referensregister inomfolkbokföringen,4. att hos regeringen begär en snabb översyn avsekretess- skyddet inom folkbokföringen i enlighet med vad imotionen anförts.1990/91:Sk24 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en centralfolkbokföringsmyndighet.1990/91:Sk25 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1990/91:53,2. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att ge registeransvarför det centrala folkbokföringsregistret,3. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar att 12§ första stycket i lag om folkbokföringsregister fårföljande lydelse: "I ett lokalt folkbokföringsregister fårsom sökbegrepp användas uppgifter som avses i 6 § förstastycket 1--4 och 7--8 med undantag för uppgift omadoption.",4. att beslutar lägga ned den kommersiella delenav statens person- och adressregister (SPAR) samt statensperson- och adressregisternämnd.1990/91:Sk26 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om lösningav sårbarhets- och säkerhetsfrågorna med anledning av lag omfolkbokföringsregister,2. att beslutar att gallring urfolkbokföringsregistret skall lagregleras i enlighet med vadi motionen anförts,3. att beslutar att postadress inte skallförekomma i folkbokföringsregistret i de fall den är annanän folkbokföringsadress,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild sekretessprövning.1990/91:Sk27 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:53 om lag omfolkbokföringsregister,2. att , vid bifall på yrkande 1 och till följdhärav, som sin mening ger regeringen till känna attförberedelserna för folkbokföring med hjälp av automatiskdatabehandling vid skattekontor och försäkringskassor böravbrytas,3. att , vid bifall på yrkande 1, som sin meningger regeringen till känna att folkbokföringen bör ske ilokala folkbokföringsmyndigheter,4. att , vid avslag på yrkande 1--3, som sinmening ger regeringen till känna att reformen bör uppskjutasså att den fortsatta folkbokföringen, anställningsprocessenoch datorinköpen inte sker i oreda,5. att , vid avslag på yrkande 1--3, som sinmening ger regeringen till känna att en alternativorganisation med datorisering vid pastorsexpeditionerna börutredas,6. att , vid avslag på yrkande 1--3, hosregeringen begär förslag till ändring av datalagen medinnebörden att försäljning av personuppgifter frånfolkbokföringsregister ej tillåts,7. att , vid avslag på yrkande 1--3, hosregeringen begär en fullständig lägesredovisning avreformen.1990/91:Sk28 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1990/91:53,2. att beslutar att upphäva beslutet enligtproposition 1986/87:258, SkU 1987/88:2, rskr. 2 om nyorganisation för folkbokföringen i enlighet med vad imotionen anförts.1990/91:Sk29 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försäkringskassornas medverkan ifolkbokföringsarbetet.Yttranden från andra utskottKonstitutionsutskottet och kulturutskottet har yttrat sigöver proposition 1990/91:53 jämte motioner. Yttrandena(1990/91:KU4y och 1990/91:KrU2y) har fogats som bilaga 1 ochbilaga 2 till betänkandet. InledningNuvarande folkbokföring sker i två former, nämligen delssom kyrkobokföring, dels som mantalsskrivning.Kyrkobokföringen utförs löpande hos pastorsämbetena.Mantalsskrivningen sker och ombesörjs av en lokalskattemyndighet (fr.o.m. ett lokaltskattekontor, se i det följande). Syftet medmantalsskrivningen är bl.a. att man skall kunna kontrollerakyrkobokföringen och bereda möjlighet till rättelser.Riksdagen fattade ett principbeslut om en nyorganisation för folkbokföringen (prop. 1986/87:158, SkU1987/88:2, rskr. Regeringens förslag om att ansvaret förden löpande folkbokföringen skulle föras över frånpastorsämbetena till de lokala skattemyndigheterna antogs avriksdagen med det tillägget att de allmännaförsäkringskassorna borde ges en aktiv roll ifolkbokföringsarbetet i enlighet med vad hadeuttalat. Verksamhetsmässiga skäl talade för att den löpandefolkbokföringen borde handhas av en borgerlig myndighet,ansåg . avslog motioner somgick ut på att riksdagsbeslutet skulle rivas upp (SkU1987/88:32).Organisationskommittén för folkbokföringen presenterade ifebruari 1990 sitt delbetänkande (SOU 1990:18) Lag omfolkbokföringsregister m.m. I detta lades konkreta förslagfram om den nya organisationen för folkbokföringen och däravföranledda ändringar beträffande datorisering,integritetsskydd m.m. Den nu behandlade propositionen harsin utgångspunkt i detta betänkande. Ytterligare enkommitté, folkbokföringskommittén, lade fram sittslutbetänkande (SOU 1990:50) Ny folkbokföringslag. Häri harföreslagits nya regler i fråga om folkbokföringensmateriella innehåll, såsom moderniserade bosättningsregler,beslutsfattande instanser och skydd mot personförföljelse. Idessa frågor avser regeringen att förelägga enproposition under våren 1991.Våren 1990 anvisade 370 milj.kr. till vissaåtgärder för genomförande av folkbokföringsreformen (prop.1989/90:150, bil. 4, 1989/90:SkU33, rskr. Anslagetavser att täcka kostnader av engångsnatur för bl.a.arbetet på att föra över information från de personakter somhittills har använts inom kyrkobokföringen till de nyadatorbaserade folkbokföringsregistren. avslogriksdagen motionsyrkanden om bl.a. genomförandet av reformenoch arkivhantering.Regeringens nu framlagda proposition (1990/91:53) om lagom folkbokföringsregister, m.m. innebär en precisering avriksdagens tidigare beslut om att huvudmannaskapet förfolkbokföringen skall överföras från . Förslaget har anpassats till den nyaorganisation inom förvaltningen som träder i kraft den 1januari 1991 och som bl.a. innebär att de nuvarande lokalaskattemyndigheterna upphör som självständiga myndigheter ochövergår till att bli lokala skattekontor i enskattemyndighet för varje län. Likaså har beslutom försäkringskassornas medverkan i folkbokföringen givitsen närmare utformning. föreslås -- likaledes ilinje med principbeslutet -- ett ökat ADB-stöd (automatiskdatabehandling). Registerverksamheten avses bli reglerad ien särskild lag med bestämmelser som syftar till skydd förden enskildes integritet. Begreppet folkbokföringintroduceras som ersättning för de hittillsvarande begreppenkyrkobokföring och mantalsskrivning.HuvudmannaskapSåsom har framgått i det föregående är förslaget ipropositionen att huvudmannaskapet för folkbokföringenöverflyttas från till skatteförvaltningenbaserat på ett riksdagsbeslut . anfördesom ett skäl för sitt ställningstagande att den nyaorganisationen skulle tillgodose de krav som bör ställas påen snabb och säker folkbokföring och en förbättrad serviceåt allmänheten. Vidare skulle de principiellareligionsfrihetsaspekter som rör organisationsfrågantillgodoses.I tre motioner läggs förslag fram som har till syfte ellerfår till effekt att beslut iorganisationsfrågan rivs upp. Två av yrkandena går ut på attansvaret bör återföras till . I motion Sk28 avGörel Thurdin m.fl. (c) begärs uttryckligen ett upphävandeav beslut. I motion Sk24 av () yrkasatt ett en central myndighet skall inrättas, fristående frånde intressen som använder uppgifterna i sin egen verksamhet.Detta förslag skulle således utesluta somcentral myndighet, vilket föreslås i propositionen. I motionSk27 av m.fl. (mp) krävs attfolkbokföringen skall utföras av lokalafolkbokföringsmyndigheter som, enligt motionärernasuppfattning, skulle kunna utgöras av pastorsexpeditionernaeller formellt avdelade enheter därav. Vidare krävs att enalternativ organisation med datorisering av denhittillsvarande verksamheten vid pastorsexpeditionerna skallutredas.Riksdagen har avslagitmotioner med krav på att det av fattadeprincipbeslutet borde upphävas. Vid den senaste behandlingenvåren hänvisade utskottet (1989/90:SkU33, s. 4) sålundatill tidigare ställningstaganden, däribland det av riksdagengodtagna (SkU 1987/88:32) betänkandet. I detta framhölls atten rak och enhetlig organisation för folkbokföringen nuborde tillskapas som -- i samarbete med andra myndigheter --ger förutsättningar för en effektiv, rationell ochserviceinriktad verksamhet som kan tillgodose de anspråk somi framtiden kommer att ställas på folkbokföringen.Inte heller nu kan utskottet finna att vägande skäl harlagts fram som motiverar ett ändrat ställningstagande iprincipfrågan. Motionerna Sk24, Sk27 och Sk28, de bådasenare i berörd del, avstyrks med vad som här har sagts.Medverkan i folkbokföringsverksamhetenI propositionen sägs (s. 10) att de allmännaförsäkringskassorna skall medverka i folkbokföringsarbetet.Deras uppgift skall bestå i att lämna information tillallmänheten, tillhandahålla blanketter och hjälpa enskildamed att upprätta anmälningar eller kontrollera anmälningarsom dessa har upprättat på egen hand.Två motioner -- med olika inriktning -- tar upp frågan ommyndigheters medverkan i folkbokföringen. I den ena motionenförespråkas pastorsexpeditionerna, i den andra de allmännaförsäkringskassorna.I motion Sk23 av m.fl. (m) begärs attregeringen skall lägga fram ett förslag som innebär attpastorsexpeditionerna tillförs de uppgifter ifolkbokföringsarbetet som i den nu framlagda propositionenföreslås ankomma på försäkringskassorna.I frågan om huruvida försäkringskassorna ellerpastorsexpeditionerna borde medverka i folkbokföringsarbeteterinrar utskottet om att -- efter att hatagit ställning i frågan om folkbokföringen skulle ske ikyrkans eller statens regi -- hade att avgöra vilken statligförvaltning som borde tilldelas ansvaret,skattemyndigheterna eller de allmänna försäkringskassorna.När valet så föll på skatteförvaltningen uppkom frågan omkassorna kunde medverka i arbetet för att vissa angelägnasyften skulle tillgodoses. godkände denna ordningmed skatteförvaltningen som ansvarig och de allmännaförsäkringskassorna som medverkande. Frågan om en blandningmellan ansvaret i statens regi och medverkan i kyrkans regivar däremot inte föremål för några närmare överväganden.Inte heller i den nu föreliggande propositionen har en sådanlösning aktualiserats eftersom den helt uppenbart inte varförenlig med riksdagsbeslutet.En ordning som inte heller har utretts gäller frågan om enparallell medverkan från båda organisationerna. Det finnsenligt vad utskottet har erfarit inga formella hinder attSvenska kyrkan -- vid sidan av kassorna -- lämnar sammaservice som är föreslagen. Utskottet menar dock att enorganisation med tre olika förvaltningar inblandade i enfunktion skulle innebära fler olägenheter än fördelar.Riksdagen avslog (1989/90:SkU33, s. 5) motionersom har släktskap med den nu aktuella. Innebörden i dessavar att även efter genomförandet avfolkbokföringsreformen skulle kunna utnyttjas för att påentreprenad utföra uppgifter inom folkbokföringsreformen.Utskottet kan inte finna att några nya omständigheter hartillkommit som motiverar ett ändrat ställningstagande. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet motion Sk23 i berörd del.I motion Sk29 av () begärs attförsäkringskassorna skall ges en aktivare roll än vadregeringsförslaget innebär. Det s.k.handläggningsalternativet förespråkas av motionären, somemellertid anser att även ärenden som har initierats utanpersonligt besök, dvs. genom telefon eller brev, borde kunnahandläggas av försäkringskassorna. Skulle detta förslag intevinna bifall bör hela frågan om kassornas medverkanomprövas, menar motionären.Vad gäller kravet på en medverkan frånförsäkringskassornas sida i vad som skulle kunna rubricerassom ett "utökat" handläggningsalternativ vill utskottet --med instämmande i vad regeringen har uttalat i saken --framhålla den betydande oklarhet som uppkommer när detgäller kompetens och ansvar för de inblandade myndigheterna.Som regeringen framhåller kan rättssäkerheten därvid kommaatt sättas ur spel. Det nu framlagda förslaget om ett s.k.förmedlingsalternativ synes, enligt vad utskottet kan finna,stå i god överensstämmelse med de krav på snabbhet och godservice som förutskickade vid tidigareställningstaganden. erinrar utskottet om attpersonlig inställelse i samband med folkbokföringsärendenkrävs i endast mycket ringa omfattning. Motion Sk29 börenligt utskottets uppfattning inte föranleda någon åtgärd avriksdagen, och den avstyrks därför.Lag om folkbokföringsregister, m.m.Tre motioner har väckts med yrkanden om avslag påpropositionen. I motion Sk25 av m.fl. (fp)framhålls att propositionen om registerlag borde ha lagtsfram för samtidig behandling med propositionen med förslagom de materiella reglerna om folkbokföringen. Ett flertalskäl till kravet på avslag förs fram i motion Sk27 av KjellDahlström m.fl. (mp). Motionärerna vänder sig emot att ettav det offentliga samhällets mest decentraliserade nätverkrivs ned vid ett genomförande av förslaget. De anser vidareatt pågående förberedelser för det tilltänkta systemet skallavbrytas. I motion Sk28 av m.fl. (c) hävdasatt de skäl som har framfört vid riksdagenstidigare behandling om en ändrad organisation fortfarande ärgiltiga. Det nuvarande systemet ger arbetstillfällen isysselsättningssvaga områden, framhålls det bl.a.Konstitutionsutskottet har lämnat synpunkter på frågan omordningen för lagstiftningen (se bilaga 1) och därvid anförtbl.a. att det enligt utskottets mening självfallet hadevarit att föredra om folkbokföringslagen hade kunnatbehandlas med folkbokföringsregisterlagen.Folkbokföringskommitténs arbete kunde dock inte slutförasförrän efter det att organisationskommitténsbetänkande lades fram, konstaterar utskottet. Detta harmedfört att det brustit i den tidsmässiga samordningen.Enligt utskottets mening bör detta dock inte medföra atttidpunkten för omorganisationen förläggs senare än riksdagenbestämde . tillstyrker bifalltill propositionen och avstyrker motion Sk25 yrkande 1.Skatteutskottet instämmer i vad haranfört. För att reformen skall kunna genomföras på ettändamålsenligt sätt har det varit nödvändigt att riksdagenredan nu tar ställning i registerfrågan. Utskottet erinrarockså om att datainspektionen har lämnat ett tidsbegränsattillstånd för att lägga upp register så attnödvändiga förberedelser skall kunna genomföras. Någonanledning till ändrad ståndpunkt finns inte. Såsom haranförts i det föregående bör tidigare beslutligga fast. Inte heller finner utskottet att övriga yrkandenbör tillgodoses. Med hänvisning till vad som har sagtsavstyrker utskottet motionerna Sk25, Sk27 och Sk28 i härbehandlade delar.Folkbokföringen i skatteförvaltningenRegeringen anser (prop. s. 8) att all löpandefolkbokföringsverksamhet inom skattemyndigheten skall ske pålokal nivå. Genom den reform i skatteorganisationen somträder i kraft avses med lokal nivåsålunda ett lokalt skattekontor.I en motion behandlas folkbokföringens organisatoriskainlemmande i skatteförvaltningen. Ett tillkännagivande tillregeringen om att folkbokföringen bör hållas klart skildfrån skattekontorets övriga verksamhet begärs i motion Sk23av m.fl. (m).I propositionen tas särskilt frågan om gränsdragningenmellan skatte- och folkbokföringsverksamheterna upp. Därsägs (s. 10) att regeringen inte ser några principiella skälsom gör det nödvändigt att i samtliga fall låtagränsdragningen mellan dessa båda verksamhetsgrenar kommatill uttryck genom att i organisatoriskt hänseende föra demtill skilda arbetsenheter. I sitt ställningstagande harregeringen härvid vägt in den begränsning i terminalåtkomstsom föreslås, innebärande att ett lokalt skattekontor skallha terminalåtkomst endast till det lokala register som avserkontorets verksamhetsområde.Enligt datalagen (1973:289) krävs licens och -- i fråga omintegritetskänsliga uppgifter av visst slag -- dessutomtillstånd av datainspektionen för att personregister skallfå inrättas och föras. För personregister, vars inrättandebeslutas av eller regeringen, behövs emellertidinte ett sådant tillstånd. Däremot skall ett yttrandeinhämtas från datainspektionen innan ett sådant beslutfattas av statsmakterna för det fall att registret avsesinnehålla känsliga uppgifter av angivet slag (2 a §datalagen).I sitt yttrande enligt 2 a § datalagen överlagrådsremissen rörande de nu framlagda lagförslagen m.m.(prop. bilaga 6) anknyter inspektionen till sitt remissvaröver organisationskommitténs betänkande. I detta hadeinspektionen förordat lokala folkbokföringsmyndigheter medhänsyn till dels integritetsskyddet enligt sekretess- ochdatalagarna, dels offentlighetsprincipen enligttryckfrihetsförordningen. Vid en jämförelse mellan dettaförslag och det som återfanns i lagrådsremissen säger sigdatainspektionen emellertid inte kunna finna någon störreskillnad. Efter att ha utvecklat sina skäl ytterligare anförinspektionen att man inte har anledning att motsätta sigförslaget i lagrådsremissen.Konstitutionsutskottet har i sitt yttrande (bilaga 1) tillskatteutskottet berört den organisatoriska utformningen --såväl inom skattekontoret som mellan de olika kontorentillhörande samma skattemyndighet -- och de effekter häravsom uppkommer i fråga om integritetsskyddet.Enligt mening innebärpropositionens förslag att behovet av integritet för denenskilde och kravet på rationalitet och effektivitet harfått en väl avvägd lösning.Konstitutionsutskottet framhåller dock att det finns enosäkerhet kring de praktiska konsekvenserna av attfolkbokföringen och beskattningen skall betraktas som skildaverksamhetsgrenar oavsett om de ingår i sammaorganisatoriska enhet. Mot bakgrund av denna osäkerhetförutsätter utskottet att frågan följs med uppmärksamhetinom regeringskansliet.Skatteutskottet ansluter sig till vadkonstitutionsutskottet har uttalat och vill i likhet meddetta utskott betona det angelägna i att här aktualiseradeförhållanden noggrant bevakas. Med vad nu har sagts avstyrksmotion Sk23 i nu behandlad del.ADB-stöd i folkbokföringenI anslutning till frågan om datorisering avfolkbokföringen aktualiseras också frågor om systemetssäkerhet och sårbarhet. Regeringen bör lägga fram förslagmed lösning på kvarstående frågor i dessa avseenden, yrkasdet i motion Sk26 av ().I propositionen konstateras (s. 14 f.) att det har funnitsbehov av ytterligare utredning av vissa frågor om bl.a.sårbarhet, säkerhet och beredskapsplanering vid datoriseradregisterföring inom folkbokföringen. Vad gällerförhållandena under beredskap har organisationskommittén förfolkbokföringen i skrivelse till regeringen hösten 1990redovisat de åtgärder som krävs för att ADB-stödet förfolkbokföringen skall kunna utformas så att sårbarhets- ochsäkerhetsaspekterna beaktas på ett tillfredsställande sätt.Beträffande normala förhållanden pågår inom riksskatteverketarbete på framtagande av rutiner för att störningar isystemet ej skall hindra folkbokföringsverksamheten.Regeringen framhåller vikten av att ADB-stödet utformas såatt säkerhetsaspekterna -- såväl under normala förhållandensom under beredskap -- blir beaktade på ett fullttillfredsställande sätt.Konstitutionsutskottet har med hänsyn till de pågåendeinsatserna inom inte funnit någon anledningför att vidta en sådan åtgärd som förordas i denberörda motionen. Utskottet säger sig dock förutsätta attfrågan följs inom regeringskansliet.Med instämmande i vad nu har anförtavstyrker skatteutskottet motion Sk26 i denna del.Centralt referensregisterRegeringen föreslår (prop. s. 13--15, 18--22 och 25--30)att -- förutom lokala register inom den lokalaskatteförvaltningen -- även ett centralt referensregisterskall inrättas. Bestämmelser om att ett sådant centraltregister skall finnas anges i 1 § lagförslaget. skall sådana uppgifter lagras som ärnödvändiga för att man skall kunna ta reda på i vilket av delokala registren som uppgifter om en person kan sökas. Detcentrala registret får användas till handläggning avärenden enligt folkbokföringsförfattningarna eller andraförfattningar, för framställning av personbevis och uttag avlängder samt för planering och tillsyn avfolkbokföringsverksamheten. Registret får innehållauppgifter om personummer och namn på personer som hartilldelats personnummer. Även uppgift om avregistrering fåringå liksom uppgift om i vilket lokalt register ytterligareuppgifter finns. föreslås få registeransvarför det centrala referensregistret.Mot inrättandet av ett centralt register framförsinvändningar i motion Sk23 av m.fl. (m); andracentrala register kan fylla samma funktion, menarmotionärerna.I propositionen (s. 19) framhålls att förutsättningarnaför inrättandet och förandet av ett centralt register hängernära samman med vilka restriktioner som skall gälla för delokala registren. Dessa avses få en mycket starkt lokalprägel. Integritetsskäl talar för att åtkomsten till ettlokalt register inte skall bli vidare än vad som behövs medhänsyn till det verksamhetsområde som registret omfattar.Med denna begränsning behövs komplettering genom ettcentralt register som innehåller vissa grundläggandereferensuppgifter som alla folkbokföringsmyndigheter hartillgång till, anförs det. Kravet att ett ärende som berörmer än ett lokalt skattekontor kan handläggas så smidigt sommöjligt och på ett riktigt sätt tillgodoses härigenom.Konstitutionsutskottet framför bl.a. följande. Detcentrala referensregistret, som innehåller endast ett fåtalslag av personuppgifter, ger möjlighet att svara mot högtställda integritetskrav när det gäller de lokala registren.Andra centrala register såsom centrala skatteregistrethämtar uppgifter från folkbokföringen och kan således intedirekt ersätta det centrala referensregistret.