bet · GE01AU8 · 1990-11-06 00:00:00 — Överproduktionenav vissa jordbruksprodukter har varit en belastning, och ökadkonkurrens från Europamarknaden skapar stor osäkerhet inför1990-talet.Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening angelägetatt närmare analysera de svenska lantbrukarnassituation när det gäller levnadsförhållanden, psykosocialbelastning och hälsa.Med tillstyrkan av yrkandet i motion A292 (c) föreslårutskottet således att vad ovan anförts av delgesregeringen.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse:25. beträffande jordbrukarnas psykosociala situationatt med bifall till motion 1989/90:A292 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Åtgärder mot asbestos och silikos (mom.29)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "När det" och på s. 21 slutar med "motion A269" bortha följande lydelse:I fråga om asbest och asbesthaltigt material är huvudregelnenligt arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter ettprincipiellt förbud mot användning. Skall sådant material ändåanvändas, bearbetas eller behandlas krävs i varje särskilt falltillstånd av arbetarskyddsstyrelsen. När det gäller användningav kvarts -- som kan leda till silikos (stendammlunga) -- hararbetarskyddsstyrelsen utfärdat nu gällande föreskrifter år1983. Föreskrifterna innefattar bl.a. kontinuerlig kontroll avluftföroreningar på arbetsplatser med kvartshaltigt damm ochmedicinsk kontroll av dem som sysselsätts i sådant arbete.Eftersom reglerna synbarligen inte efterlevs, bör enligtutskottets uppfattning dessa föreskrifter åtföljas av enhandläggning som innebär att samtliga arbetsplatser med sten-och asbestdamm kontrolleras beträffande utsug, skyddsutrustningoch andra riskminimerande åtgärder. Utskottet instämmer medmotion A269 (mp) att berörda myndigheter bör ges i uppdrag attgranska huruvida informationen om risker och möjligamotåtgärder på arbetsplatserna varit tillräcklig. Vidare bör mannu ta krafttag för att byta ut asbest och kvartshaltiga materialmot ofarliga eller mindre farliga material.Vidare kan det finnas skäl att granska arbetarskyddsstyrelsenss.k. silikosuppföljningsprojekt (SU), som lades ner år 1980.Enligt motionärerna i motion A269 har målsättningen för SU --totalsanering av kvartsdammsindustrin -- inte medtagits islutrapportens text utan "reviderats nedåt" vad gällerambitionsnivå. Därmed har projektresultatet kunnat framställaspå ett positivt sätt. Enligt utskottets uppfattning finns detanledning att uppdra åt regeringen att låta utredahandläggningen av detta projekt och, om "urkundsförfalskning"föreligger, se till att detta leder till vidare åtgärder.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A269, vilket börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följandelydelse:29. beträffande åtgärder mot asbestos och silikosatt med bifall till motion 1989/90:A269 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Bullerfrågor (mom.30)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet har" och slutar med "A296 (mp)" bort haföljande lydelse:Som konstateras i motion A201 (c) är det allt fler ungdomarsom får hörselskador. Denna utveckling anser utskottet varaallvarlig, och den bör leda till att olika åtgärderaktualiseras. Ett område där åtgärder kan vidtasgäller den mycket höga ljudnivån vid rockkonserter och pådiskotek. Inte minst ur arbetsmiljösynpunkt för dem som arbetarpå diskotek och motsvarande anläggningar behövs en skärptlagstiftning och en förbättrad övervakning.Beträffande ungdomarna är det nödvändigt att de får bättrekunskaper om hur känsliga hörselorganen är och hur lätt man kanfå obotliga skador. En informationskampanj t.ex. genomskolhälsovårdens försorg bör därför anordnas. Med hänsyn tillutskottets ställningstagande tillstyrks motion A201. Motion A296bör lämnas utan åtgärd.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse:30. beträffande bullerfrågoratt med bifall till motion 1989/90:A201 samt medavslag på motion 1989/90:A296 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,18. Amalgam som arbetsmiljöfara (mom.31)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet gör" och slutar med "och A289 (c)" bort haföljande lydelse:Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motion A220 (fp)att bedömningen av risk för kvicksilverförgiftning måste gällabåde för kvicksilverdrabbade patienter och förtandvårdspersonal. Det är därför viktigt att ,och arbetarskyddsstyrelsen har sammauppfattning om vilka åtgärder som behöver vidtas och att detinte ges utrymme till olika tolkningar. Tandvårdspersonalensarbetsmiljörisker bör ytterligare uppmärksammas genom attpersonalen ges information om vilka skyddsföreskrifter somgäller, bl.a. att skyddsutrustning skall användas. Vidare börersättningsfrågorna -- såväl för patienter som förtandvårdspersonal -- lösas på ett mer generöst sätt.Motion A220 tillstyrks därmed, vilket bör ges regeringen tillkänna. Motionerna A209 och A289 tillgodoses i viss mån genomutskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande amalgam som arbetsmiljöfaraatt med bifall till motion 1989/90:A220 samt medanledning av motionerna 1989/90:A209 och 1989/90:A289 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Amalgam som arbetsmiljöfara (mom.31)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet gör" och slutar med "och A289 (c)" bort haföljande lydelse:I likhet med motion A209 (v) anser utskottet attarbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om arbete med kvicksilveroch amalgam inom tandvården inte är en tillräcklig åtgärd föratt skydda tandvårdspersonal från kvicksilverförgiftning. Det äruppseendeväckande att forskare som slagit larm om miljöriskernapå detta område ofta mötts av likgiltighet. I väntan på attamalgam helt avvecklas bör frågan om arbetsmiljöriskeruppmärksammas ytterligare och arbetarskyddsstyrelsensföreskrifter skärpas i syfte att skydda personalen. Motion A209tillstyrks sålunda av utskottet. Med utskottetsställningstagande tillgodoses i viss mån även motionerna A220och A289.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande amalgam som arbetsmiljöfaraatt med bifall till motion 1989/90:A209 samt medanledning av motionerna 1989/90:A220 och 1989/90:A289 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Förbud för ackordslön vid vissa transporter (mom.32)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet hade" och på s. 23 slutar med "motionA256" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motion A256 (mp)att ackordslön för förare av miljöfarligt gods vid transport påväg innebär stora risker. Såväl ur miljösynpunkt som urarbetsmiljösynpunkt och med hänsyn till trafiksäkerheten börackordslön och liknande löneformer förbjudas. Utskottetförutsätter att den planerade propositionen om arbetsmiljölägger fram förslag i linje med utskottets ställningstagande.Motion A256 tillstyrks sålunda.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följandelydelse:32. beträffande förbud för ackordslön vid vissatransporteratt med bifall till motion 1989/90:A256 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Ensamarbete (mom.33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Som utskottet" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med motionärerna i motion A257 (mp) attarbetsplatserna behöver "människoanpassas" både fysiskt ochpsykiskt. Ensamarbete är ett stort problem för många människor,kanske särskilt inom hemtjänst, jordbruk och vissadministration. Enligt utskottets uppfattning bör riksdagenbiträda det i motionen framförda kravet på en analys avensamarbetets problem och människans behov av stimulans.Motion A257 tillstyrks därför av utskottet i denna del.dels att utskottets hemställan under 33 bort ha följandelydelse:33. beträffande ensamarbeteatt med bifall till motion 1989/90:A257 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem (mom.34)(), () och afRantzien (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Sammantaget menar" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till uppfattningen i motion A217 (fp)att gravida kvinnor måste få ett bättre skydd i arbetsmiljöersom är eller kan vara skadliga för fostret. Bestämmelserna iföräldraledighetslagen och lagen om allmän försäkring är alltförrestriktiva när det gäller kvinnors rätt till omplacering resp.ledighet med havandeskapspenning under graviditet. Det ärotillfredsställande att kvinnor som inte kan eller inte orkararbeta under sista delen av graviditeten skall behöva tillgripasjukskrivning. Kvinnorna bör själva ha möjlighet att bedömabehovet av omplacering. Med hänsyn till vad nu sagts tillstyrkerutskottet motion A217 i aktuell del. Motionsyrkanden med annaninriktning avstyrks i den mån de inte tillgodoses av utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följandelydelse:34. beträffande specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblematt med bifall till motion 1989/90:A217 yrkande 6,med anledning av motion 1989/90:A802 yrkande 8 samt med avslagpå motionerna 1989/90:A238, 1989/90:A805, 1989/90:A815 yrkande 5och 1989/90:A817 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,23. Specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem (mom.34)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet anser" och på s. 26 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med motionärerna i motion A815 (c)framhålla betydelsen av att arbetsmiljön inom mångakvinnodominerade områden förbättras. Inom vården därarbetsskadorna är många och personalomsättningen stor är dett.ex. nödvändigt att tekniska hjälpmedel tas fram som minskar defysiskt tunga momenten. Arbetsmiljöproblemen vid ensidigt arbeteoch vid bildskärmsarbete bör också uppmärksammas mera.Arbetarskyddsstyrelsen bör avsätta särskilda resurser för attförebygga de skador som enligt tillgänglig statistik främstdrabbar kvinnor. Utskottet förutsätter att dessa frågoranalyseras vid förestående beredning avarbetslivsområdet.Utskottet tillstyrker därför motionerna A815 och A817. Övrigamotionsyrkanden avstyrks i den mån de inte tillgodoses medutskottets ovan gjorda ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följandelydelse:34. beträffande specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblematt med bifall till motionerna 1989/90:A815 yrkande5 och 1989/90:A817 yrkande 6 samt med avslag på motionerna1989/90:A217 yrkande 6, 1989/90:A238, 1989/90:A802 yrkande 8 och1989/90:A805 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,24. Specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem (mom.34)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet anser" och på s. 26 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i vänsterpartietsmotion A805 att kvinnornas arbetsmiljö måste uppmärksammas mera.Kvinnorna står längst ner på klasstrappan, statusstegen ochlöneskalan . Däremot ligger kvinnorna högst isjukstatistiken. Enligt utskottets uppfattning är det viktigtatt komma åt sådana mekanismer som gör att det inom industrinofta sker en "anpassning" av industrijobben -- t.ex. borttagandeav underhålls- och reparationsarbete -- när kvinnorna kommer inpå området. Därmed försvinner omväxlande och kvalificerade delarav arbetet. Det har också visat sig att manliga tunga jobbrationaliseras och underlättas medan kvinnliga tunga jobbfortfarande till största delen finns kvar.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det behövs merforskning kring specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem. Eftersomdet finns studier som pekar på ökad missfallrisk för kvinnor somarbetar skift behövs det forskning om skiftarbetets effekter påkvinnor. Över huvud taget behövs det mer forskning kringarbetsmiljöns effekter på kvinnan och barnet under graviditeten.Slutligen anser utskottet att en förändrad arbetsorganisation-- framför allt inom den offentliga sektorn -- är av vikt. Fleraarbetsplatsstudier pekar nämligen på att den största orsakentill kvinnors underordning är att arbetsplatsen på olika sätt äranpassad till en manlig arbetare och utifrån manliga normer.Utskottet tillstyrker således yrkandena i motion A805. Övrigamotionsyrkanden avstyrks i den mån de inte blivit tillgodoseddamed vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följandelydelse:34. beträffande specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblematt med bifall till motion 1989/90:A805 samt medavslag på motionerna 1989/90:A217 yrkande 6, 1989/90:A238,1989/90:A802 yrkande 8, 1989/90:A815 yrkande 5 och 1989/90:A817yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,25. Arbetsmiljöåtgärder inom (mom.35)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet anförde" och slutar med "motion A278" bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion A278 (c)att det finns ett särskilt behov av insatser för stöd till ochfinansiering av arbetsmiljöåtgärder inom hemtjänsten.Arbetsmiljön för hemtjänstpersonalen är ofta tung, både fysisktoch psykiskt. I och med att en stor del av den tunga vårdenflyttas ut från institutionerna har arbetet inom hemtjänstenblivit ännu tyngre. Vissa insatser görs men ytterligare insatserär nödvändiga i fråga om utbildning av personalen och i fråga omutvecklande av tekniska hjälpmedel. Med hjälp av medel frånarbetslivsfonden bör ett systematiskt arbete påbörjas för attförbättra arbetsmiljön inom hemtjänsten.dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följandelydelse:35. beträffande arbetsmiljöåtgärder inom hemtjänstenatt med bifall till motion 1989/90:A278 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Utredning om arbetsmiljöfonden (mom.21)och (båda fp) anför:Med anledning av förslagen i motionerna A241 (mp) och A243 (m)om att omdisponera medel från arbetsmiljöfonden förrehabiliteringsändamål vill vi erinra om våra förslag ifolkpartimotion A217 att på andra vägar intensifierarehabiliteringsverksamheten. Vi har bl.a. förespråkat ettdecentraliserat beslutsfattande i dessa ärenden med ökat ansvarför arbetsgivarna att ta initiativ i rehabiliteringsfallen.Vidare kan här påpekas att förordat enfriare användning av sjukförsäkringsmedel för att uppnå eneffektivare rehabilitering. Denna idé har omsatts ipraktiken genom att försäkringskassorna på försök tillåts köparehabiliteringstjänster inom en årlig kostnadsram på 500milj.kr.2. Mobbning på arbetsplatserna (mom.24)och (båda c) anför:Liksom utskottet ser vi vuxenmobbningen på arbetsplatserna somett bekymmersamt problem. Vi vill med detta yttrande markera detangelägna i att regeringen vid beredningen av den kommandepropositionen om arbetslivspolitiken ägnar problemet denuppmärksamhet det förtjänar med hänsyn till dess allvarligainnebörd.3. Förbud mot rökning på arbetsplatserna (mom.27)() anför:Efter det att motion A234 (mp) om rökfria arbetsplatser väcktslade tobaksutredningen i betänkande SOU 1990:29 fram förslag ombl.a. principiellt förbud mot tobaksrökning på arbetsplatserna.I det läget kan jag nöja mig med att uttala att jag förutsätteratt en proposition på grundval av utredningens förslag avregeringen kommer att föreläggas utan onödigtdröjsmål. Sammanfattning 1Motionerna 1Utskottet 6Inledning 6Principer för arbetsmiljöarbetet 7Förslag om regeländringar m.m. 9Arbetarskyddsverket 11Skyddsombuden 13Företagshälsovården 14Arbetsmiljöfonden 15Psykosociala frågor 17Yrkesrelaterade problem 21Kvinnors arbetsmiljöproblem 23Hemställan 27Reservationer 291. Principer för arbetsmiljöarbetet (mom. 1) (fp) 292. Principer för arbetsmiljöarbetet (mom. 1) (v) 303. Internationella initiativ på arbetsmiljöområdet (mom. 3)(c, mp) 314. Konsekvensbeskrivningar av tillämpningsbestämmelser (mom.4) (m, mp) 325. Miljökunskap (mom. 9) (c, mp) 326. Inriktningen av yrkesinspektionens verksamhet (mom. 10)(m) 337. Inriktningen av yrkerinspektionens verksamhet (mom. 10)(c) 348. Arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionsnämndernassammansättning (mom. 12) ((v) 349. Utredning om systemet med skyddsombud (mom. 15) (m,mp) 3510. Utbyggnad av yrkesmedicinska kliniker ochföretagshälosvård (mom. 18) (v) 3511. Utredning om arbetsmiljöfonden (mom. 21) (m) 3612. Utredning om arbetsmiljöfonden (mom. 21) (mp) 3613. Arbetslivsfonden (mom. 22) (c) 3714. inom den offentliga sektorn (mom. 23)(fp) 3715. Jordbrukarnas psykosociala situation (mom. 25) (c,mp) 3816. Åtgärder mot asbestos och silikos (mom. 29) (mp) 3917. Bullerfrågor (mom. 30) (c) 4018. Amalgam som arbetsmiljöfara (mom. 31) (fp) 4019. Amalgam som arbetsmiljöfara (mom. 31) (v, mp) 4120. Förbud mot ackordslön vid vissa transporter (mom. 32) (v,mp) 4121. Ensamarbete (mom. 33) (mp) 4222. Specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem (mom. 34) (fp,mp) 4223. Specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem (mom. 34) (c) 4324. Specifikt kvinnliga arbetsmiljöproblem (mom. 34) (v) 4325. Arbetsmiljöåtgärder inom (mom. 35) (c) 44Särskilda yttranden 451. Utredning om arbetsmiljöfonden (mom. 21) (fp) 452. Mobbning på arbetsplatserna (mom. 24) (c) 453. Förbud mot tobaksrökning på arbetsplatserna (mom. 27)(mp) 45