bet · GE01BoU4 · 1990-11-29 00:00:00 — För att uppnåmotsvarande koppling mellan det kommunala och statliga ansvareti ett nytt bostadsfinansieringssystem måste kommunernas ansvarkopplas till den statliga kreditgarantins storlek. Kommunernabör således svara för förluster intill ett belopp av av dendel av investeringslånet som omfattas av den statligakreditgarantin. Enligt vad utskottet erfarit är regeringensavsikt att förlustansvaret skall utformas så som angivits.Med en sådan ordning begränsas kommunernas förlustansvar omlångivaren väljer att införskaffa kreditgaranti för en mindredel av investeringslånet än vad som normalt förutsatts. Påmotsvarande sätt utvidgas både kommunernas och statensförlustansvar vid en fördjupning av kreditgarantin. Frågan omutformningen av kommunernas förlustansvar har emellertid visstsamband med den ovan övervägda frågan om statens åtagandengentemot låntagaren. Utskottet förutsätter att även denna frågakan behöva övervägas ytterligare vid ärendets fortsattaberedning inom regeringskansliet.Vad utskottet ovan anfört med anledning av propositionensförslag, yrkande 7 såvitt det inte behandlats ovan, om kommunaltförlustansvar i det nya bostadsfinansieringssystemet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Motion Bo6(c) yrkande 12 avstyrks.En fråga som inte tas upp i propositionen men som väckts genomett förslag i motion Bo1 (s) är kreditgarantinämndenslokalisering. Motionärerna anser att flera förhållanden talarför att nämnden bör samlokaliseras med i Karlskrona.Riksdagen föreslås därför göra ett tillkännagivande med dennainnebörd.Bostadsutskottet kan för sin del instämma i vad som i denaktuella motionen anförs om fördelarna med en samlokalisering avden bostadspolitiska organisationens olika delar. Ävenregionalpolitiska skäl kan givetvis anföras i denna fråga. Vidbeslutet att förlägga till (BoU 1987/88:5)var denna typ av överväganden till stor del vägledande.Erfarenheterna av omlokalisering synes varagoda trots att såväl myndigheten som dess personal utsatts förpåfrestningar under en omlokaliserings- och uppbyggnadsperiod.Vad gäller en lokalisering av kreditgarantinämnden tillKarlskrona torde inte motsvarande påfrestningar behöva uppstå.Det är i detta fall frågan om en helt nytillkommande verksamhet.Kreditgarantinämnden avses dessutom få mycket väl avgränsadeuppgifter inom det nya bostadsfinansieringssystemet.Utskottet föreslår mot den ovan redovisade bakgrunden attriksdagen med anledning av motion Bo1 (s) som sin mening gerregeringen till känna att den nytillkommandekreditgarantinämnden bör lokaliseras till Karlskrona.Det statliga stödet för beståndetMed hänvisning till att de bostadspolitiska skäl som talar förett nytt statligt stödsystem vid ny- och ombyggnad av bostäderär giltiga också i fråga om hus som redan byggts eller byggts ommed med statligt stöd föreslås ipropositionen att statens stöd börläggas om även för dessa hus. Av administrativa skäl böromläggningen enligt förslaget ske först den 1 januari 1993.Enligt bostadsministerns mening bör övergången till ett nyttstödsystem för det befintliga beståndet av bostäder i principgenomföras utan att låntagarnas kapitalutgifter ökar mer än vadsom följer av penningvärdesförsämringen. Frågan om vilka hus somskall omfattas av skattekompenserande räntebidrag,realräntebidrag och kreditgaranti eller enbartskattekompenserande räntebidrag anges dock vara helt beroende avränteläget vid övergången. Med hänvisning härtill uttalarbostadsministern att det i budgetpropositionen 1992 bör kunnalämnas förslag om vilka låntagare som skall erbjudas att ingå iräntelånesystemet och vilka nettoräntesatser som därvid skalltillämpas för hus av olika ålder. I detta sammanhang bör enligtförslaget även prövas frågan om ett tillfälligt stöd förlåntagare som avstår från statligt garanterade räntelån ochfrågan om räntebidrag enligt vissa andra stödformer.I övrigt förordas följande beträffande de olika delarna istödet.Det skattekompenserande räntebidraget bör endast få avsehyres- och bostadsrättshus som har färdigställts efter år 1967.Bidraget skall inte få överstiga det räntebidrag som lämnas föreomläggningen av stödet. I övrigt bör det nya räntebidraget ifråga om investeringslånet beräknas i princip på sammaräntekostnad som enligt dagens regler skulle ha lagts till grundför beräkningen av räntebidrag. Även realräntebidraget föreslåsbaserat på samma kostnad. I fråga om vilka hus som skallomfattas av realräntebidragssystemet avser dock bostadsministernatt återkomma med förslag.I fråga om den statliga kreditgarantin förordas att sammaregler skall gälla för beståndet som vid ny- och ombyggnad. Dennedre gränsen för säkerheten för de räntelån som omfattas avkreditgarantin bör sålunda kunna läggas vid högst 95--avpantvärdet beroende på låntagarkategori. Enligt regeringensförslag bör med pantvärde i detta fall avses ett beräknatmarknadsvärde 1990. Med hänsyn till att husen kanha rebelånats bör dock säkerheten för de lån som omfattas avkreditgarantin alltid kunna läggas ovanför säkerheten för de lånfrån kreditinstitut som utbetalats före . Omdet behövs för att trygga kreditförsörjningen och det i övrigtär skäligt bör kreditgarantinämnden enligt förslaget kunna godtaäven annan säkerhet.Frågan om ett räntelånesystem för beståndet har tagits upp ivissa motioner. I moderata samlingspartietspartimotion Bo2 förordas att dagens subventionssystem böravvecklas stegvis -- detta i kombination med sänkta skatter.Enligt motionens yrkande 4 bör sålunda räntebidragen avskaffasför alla hyres- och bostadsrättshus byggda före år 1975.Det finns enligt motionens yrkande 5 dessutom skäl för enbegränsad ökning av upptrappningen av den garanterade räntan förhyres- och bostadsrättshus. En sådan förändring skulle enligtmotionärernas mening leda till att subventionerna avvecklasnågot snabbare utan att för den skull medföra mer än måttligahöjningar av boendekostnaderna.Enligt motion Bo4 (s) riskerar det föreslagnaräntelånesystemet att skapa obalans mellan glesbygd och ortermed tillbakagång å ena sidan och expansiva orter å den andra. Imotionen föreslås bl.a. att låntagare även efter utgången av1992 skall kunna omfattas av räntebidragssystemet.Enligt motion Bo6 (c) är det viktigt att ett så långsiktigtåtagande som en investering i ett eget hem utgör, kan göras medgod kännedom om de långsiktiga ekonomiska villkor som kommer attligga till grund för investeringen. Den som baserat sitt boendepå dagens bostadsfinansieringssystem har naturligtvis kalkyleratmed att de vid investeringstillfället gällandeförutsättningarna skall vara bestående. I motionens yrkande 13föreslås att de bostadshus som byggts eller byggts om med stödav bostadslån och räntebidrag enligt dagens regler skall fåbehålla dessa.I partimotion Bo10 yrkande 6 begärs ettriksdagens tillkännagivande om att de behovsprövadeförvärvslånen för barnfamiljer behålls oförändrade medräntebidrag utanför räntelånesystemet.Utskottet får anföra följande beträffandeomläggning av finansieringssystemet för beståndet. Bakomförslaget till ett nytt statligt stödsystem vid ny- ochombyggnad ligger, som framgått ovan, såväl bostadspolitiska somkreditpolitiska och statsfinansiella skäl. Som framhålls iregeringsförslaget äger dessa skäl i tillämpliga delar giltighetockså när det gäller en omläggning av stödet till de hus i detbefintliga bostadsbeståndet som omfattas av dagens bostadsstöd.Bostadsutskottet delar mot bakgrund härav den principiellauppfattningen att även dessa hus bör omfattas av det nyastödsystemet. Det är dock viktigt att en omläggning av stödetsker med beaktande av den kapitalutgiftsnivå som dagens systemger. I propositionen uttalas också att en övergång i princip börgenomföras utan att låntagarnas kapitalutgifter ökar mer än vadsom följer av penningvärdesförsämringen.Utskottet delar alltså vad i propositionen förordats om att debostäder som omfattas av dagens bostadsstöd bör föras över tilldet nya stödsystemet. Utskottet är med hänvisning härtill inteberett ställa sig bakom de motionsförslag som innebär att dagensstödsystem helt eller delvis skall bibehållas för de hus somomfattas av detsamma. Med anledning av vad som i motion Bo4 (s)anförts om att de låntagare som så önskar skall kunna stannakvar i dagens system, men med en snabbare upptrappning av dengaranterade räntan, vill utskottet peka på möjligheterna att idet förordade räntelånesystemet finna individuellt anpassadelösningar som minskar skulduppbyggnaden. Inte minst för defastigheter som har erhållit räntebidrag under ochdär den garanterade räntan trappats upp något torde det finnasgoda möjligheter att inom ramen för räntelånesystemet konstrueralösningar som helt eller delvis minskar skulduppbyggnaden genomatt låntagaren tar på sig en kapitalutgift av denstorleksordning som enligt motionären uppenbarligen äracceptabel inom ramen för dagens system.Vad nu anförts äger enligt utskottets mening i tillämpligadelar också relevans för bedömningen av förslaget i motion Bo6(c) yrkande 13.När det gäller vilka årgångar av hus m.m. som skall föras övertill det nya systemet och på vilka villkor detta skall ske anserutskottet att ett slutligt ställningstagande härtill bör kunnaanstå. Med avseende på att de överväganden som bör vägleda ettförslag i denna del måste grundas bl.a. på ränteläget vidövergången är det även enligt utskottets mening inte möjligt attredan nu ta ställning i denna fråga. Utskottet vill i dettasammanhang också peka på att regeringen i det nu föreliggandeförslaget aviserar sin avsikt att pröva frågan om etttillfälligt stöd för låntagare som avstår från statligtgaranterade räntelån och frågan om räntebidrag enligt vissaandra stödformer. En ytterligare fråga som kan övervägas i dettasammanhang är om det är lämpligt och rimligt med en successivöverföring av beståndet till det nya finansieringssystemet.Utskottet förutsätter att sådana överväganden kommer till stånd.Vad utskottet nu anfört om det statliga stödet för beståndetefter utgången av innebär att motionerna Bo2 (m)yrkandena 4 och 5, Bo4 (s), Bo6 (c) yrkande 13 samtvänsterpartiets partimotion Bo10 yrkande 6 avstyrks. Regeringensförslag, yrkande 8, tillstyrks.Vissa skattefrågorInledningI propositionen anförs (s. 38--40)under denna rubrik bl.a. att det av regeringen förordaderäntelånesystemet förutsätter vissa anpassningar avskattelagstiftningen.Den skattemässiga behandlingen av ränteavdrag,skattekompenserande räntebidrag, realräntebidrag, räntelån ochamorteringar på sådana lån bör enligt propositionen vara attskapa neutralitet mellan bostäder med olika ägar- ochupplåtelseformer. Nettoutgifterna för ett hus efter skatt bör inormalfallet vara desamma oavsett om ägaren är konventionelltbeskattad eller schablonbeskattad.Ändringar i skattelagstiftningen bör också göras i avsikt atthindra att konventionellt beskattade ägare av flerbostadshussamtidigt bl.a. med att skattekompenserande räntebidrag ochrealräntebidrag utgår också genom skattesystemet gessubventioner. Även andra frågor tas upp i propositionen omändringar i skattelagstiftningen som behöver göras om etträntelånesystem införs.Beträffande de i propositionen redovisade skattefrågorna angesatt förslag till ändringar i skattelagstiftningen kommer attaktualiseras i annat sammanhang.Utöver vad i propositionen anförts om skattefrågorna behandlarutskottet fortsättningsvis i detta avsnitt ytterligareskattefrågor som tagits upp i motioner och som har samband medövergången till ett räntelånesystem. Slutligen behandlarutskottet vissa skattefrågor som inte direkt är avhängiga avvalet av bostadsfinansieringssystem.ReavinstbeskattningenI vissa motioner har tagits upp frågan omreavinstbeskattningens utformning i ett räntelånesystem. Ifolkpartiets partimotion Bo9 yrkande 9 och motion Bo6 yrkandena8 och 9, dessa båda yrkanden såvitt nu är i fråga, förs framförslag i frågan. Motionärerna anser att ett räntelånesystemtorde förutsätta en förändrad reavinstbeskattning. De finner detorimligt att förena en nominell reavinstbeskattning med ettfinansieringssystem som är anpassat till inflationen. I moderatasamlingspartiets partimotion Bo2 i vilken avslag yrkats på iprincip hela propositionen i vad avser ett räntelånesystem försmotivledes fram samma uppfattning.Skatteutskottet som beretts tillfälle att yttra sig överpropositionen och motionerna har i sitt yttrande 1990/91:SkU2yavstyrkt motionerna och därvid bl.a. anfört att en övergång tillreal beskattning skulle rubba de grundläggande förutsättningarnaför den beslutade skattereformen. Skatteutskottetanför emellertid att en övergång till real beskattningteoretiskt sett skulle kunna utgöra en från skattesynpunktacceptabel lösning av det i motionerna behandlade problemet.Skatteutskottet anför att om olika former av särlösningar ansesbehövas, sådana inte bör genomföras inom skattesystemets ramutan får tillskapas med andra medel.Enligt bostadsutskottets uppfattning och sett utifrån detperspektiv detta u t s k o t t anlägger på denna fråga är detingen principiell konflikt mellan en bostadsfinansiering medreala inslag och en nominell beskattning. Även en sådanbeskattning kan samordnas med ett realtbostadsfinansieringssystem. I de fr.o.m. den 1 januari 1991gällande reglerna om reavinstbeskattningen skulle dockräntelåneskulder komma att beskattas. Effekten av dennakombination kan bli att "reavinstskatt" utgår även vid enförlustförsäljning. Följande exempel åskådliggör det nu anförda.Antag att ett hus kostar 1 milj.kr. att producera och att detbelånats för detta belopp. Efter har genomräntelånet skulden ökat till 1,4 milj.kr. Huset säljs för 1,5milj.kr. Enligt den s.k. takregeln är skatten påförsäljningssumman. "Reavinsten" blir då . Närskulden betalts har fastighetsägaren gjort en förlust på 35000kr. Denna effekt måste enligt bostadsutskottets meningundanröjas.Regeringen bör återkomma till med en redovisning avfrågan och därvid lämna förslag till hur den bör lösas. nu anfört om reavinstbeskattningens utformning medhänsyn till räntelånesystemet bör med anledning avmotion Bo6 (c) yrkandena 8 och 9, båda yrkandena såvitt nu är ifråga, och partimotion Bo9 yrkande 9 som sin meningge regeringen till känna.FastighetsskattenI motion Bo6 (c) yrkandena 8 och 9 tas också uppfrågan om uttag av fastighetsskatten i ett räntelånesystem.Enligt motionärerna bör fastighetsskatt inte utgå så längeräntelåneskulden växer och kapitalutgifterna regleras genomnettoräntan. Om fastighetsskatt utgår somräntelåneskulden växer försvinner, enligt motionärerna,möjligheterna att använda fastighetsskatten som ettbostadspolitiskt instrument. Skatten blir då en rent fiskalpålaga på boendet.I proposition 1989/90:110 om reformerad inkomst ochföretagsbeskattning anfördes (s. 506) att en utredningbeträffande underlaget för fastighetsskatten borde göras varvidolika beskattningsunderlag och analyser av deras effekter bordebelysas i regionalpolitiska, fördelningsmässiga och andrahänseenden.I de direktiv som skall ligga till grund förutredningsuppdraget bör analyseras också den i motion Bo6 (c)aktualiserade frågan. Utskottet anser detviktigt att utredningens arbete kan starta utan ytterligaredröjsmål och att direktiven alltså även omfattar den avmotionärerna aktualiserade frågan. Vad utskottet med anledningav motion Bo6 (c) yrkandena 8 och 9, båda yrkandena såvitt nu äri fråga, nu anfört om fastighetsskattens utformning iräntelånesystemet och om vikten av att utredningsarbetet kanpåbörjas utan ytterligare dröjsmål, bör som sin meningge regeringen till känna.Ytterligare en fråga om fastighetsskatten har tagits upp,nämligen i parti motion Bo10 yrkande4. Där yrkas att fastighetsskatten skall slopas förallmännyttiga bostadsföretag.Utskottet är inte berett tillmötesgåmotionärernas förslag. Ett genomförande av det skulle snedvridafastighetsskattens roll som bostadspolitiskt instrument på ettsätt som i hög grad skulle innebära en icke acceptabelförändring beträffande syftet med skatten. Vänsterpartietsmotion Bo10 yrkande 4 om slopande av fastighetsskatten för deallmännyttiga bostadsföretagen avstyrks med hänvisning tilldet anförda. Frågan har också behandlats och avstyrkts iskatteutskottets yttrande.Mervärdeskatt på fastighetsområdetUtskottet finner inte tillräckliga skälföreligga att tillstyrka partimotion Bo10yrkandena 1--3 om slopande av uttagsbeskattningen på arbeten iegen regi samt om slopande av eller uppskov medfjärrvärmemomsen. vill erinra om vad iskatteutskottets yttrande anförts om att dessa frågor övervägdesi anslutning till de olika besluten om skattereformen och atttillräcklig grund saknas för att ompröva dessa beslut.Utskottet har ovan i avsnittet om investeringsbidragetsutformning behandlat motioner om utformning av den s.k.byggmomsen.Övriga skattefrågorI detta avsnitt behandlar utskottet partimotionerna Bo2 (m) yrkande 7, Bo9 (fp) yrkande8, detta yrkande såvitt nu är i fråga, och motion Bo6 (c)yrkande 15. I dessa yrkanden framställs förslag som syftar tillatt ge fastighetsägare rätt att göra skattefria avsättningartill reparationsfonder.Skatteutskottet som har behandlat frågan i sitt yttrande anförföljande.Utskottet har tidigare vid sin prövning av denna fråga erinratom att större kostnader för underhåll efter den skattskyldigesfria val kan fördelas och avstyrkt de då aktuellayrkandena, bl.a. med hänvisning till de allmänna strävandena attsöka förenkla taxerings- och deklarationsarbetet. Utskottet ärinte heller nu berett att tillstyrka förslaget om skattefriaavsättningar till reparationsfonder. En sådan möjlighet skulleenligt utskottets mening stå i motsats till de principer om enkraftig begränsning av utrymmet för skattefria avsättningar avolika slag och om en minskning av subventionerna viaskattesystemet som ligger bakom den reformerade inkomst- ochföretagsbeskattningen.Bostadsutskottet delar skatteutskottets uppfattning. De nubehandlade motionsyrkandena från m, fp och c om skattefriaavsättningar till reparationsfonder avstyrks således avu t s k o t t e t.I moderata samlingspartiets partimotion Bo2 yrkande 8 föreslåsett tillkännagivande om en rätt till avdrag förreparationer i småhus.Förslaget har enhälligt avstyrkts av skatteutskottet bl.a. medmotiveringen att en sådan avdragsmöjlighet skulle innebäranackdelar vid taxeringen i förhållande till nuvarandeschablonbeskattning. Bl.a. skulle den förenkling av den löpandebeskattningen av småhus som det reformerade skattesystemetinnebär till viss del få överges.Utskottet har inte skäl till annatställningstagande än skatteutskottet. Motionsyrkandet avstyrks.Slutligen behandlar utskottet i detta avsnittmoderata samlingspartiets partimotion Bo2 yrkande 9 om etttillkännagivande till regeringen om att ett system förbosparande bör införas. I partimotionen hänvisas till motion1989/90:Bo420 (m) när det gäller bosparsystemets utformning. Idenna motion anges bl.a. att det föreslagna sparandet skallpremieras av staten.Som skatteutskottet anfört innebär skattereformen en övergångtill mera enhetliga och likformiga regler. Beslutet omskattereformen innebär bl.a. också att olika skattefriasparformer i fortsättningen blir beskattade. Enligt utskottetsmening bör det inte komma i fråga att på nytt införa heltskattefria sparformer.Utöver vad skatteutskottet anfört vill bostadsutskottet erinraom att det införts ett ungdomsbosparsystemknutet till banker och sparkassor. Också denna möjlighet gör detenligt bostadsutskottets mening mindre angeläget att tillskapaett system för bosparande i enlighet med vad i moderatasamlingspartiets partimotion Bo2 yrkande 9 föreslagits.Vissa ombyggnadsfrågorI propositionen uttalas att enomprövning bör göras av de olika statliga stödformerna vidombyggnad och förnyelse av bostadsområden. Enligtbostadsministern bör dock beredningen av vissa utredningsförslagavvaktas innan ett förslag kan lämnas. Han aviserar därför sinavsikt att i annat sammanhang återkomma i dessa frågor.Det får enligt utskottets mening förutsättasatt vad utskottet tidigare anfört (1988/89:BoU7 s. 85) ombehovet av en lämplig ersättning för de tidigare s.k.förnyelsebidragen härvid kommer att övervägas.Räntestöd för underhåll m.m.Sedan år 1984 har ett statligt räntestöd kunnat utgå för visstunderhåll av hyres- och bostadsrättshus. Villkoren för stödetregleras i förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus. Stödet utgår i form av räntebidragtill en beräknad räntekostnad för bl.a. sådanaunderhållsåtgärder som avser gemensamma utrymmen i huset.Däremot utgår inte stöd för underhåll i de enskildalägenheterna. Enligt bostadsministern medför detta brister ineutraliteten i förhållande till egnahems- ochbostadsrättsfallet. Egnahemsägaren och bostadsrättshavaren kangenom att finansiera underhåll med lån få ett ränteavdrag vidinkomstbeskattningen. Mot denna bakgrund förordas ipropositionen att det statligaräntestödet vid förbättring av bostadshus även skall kunnalämnas för lägenhetsunderhåll i hyreshus.Det utvidgade räntestödet föreslås i första hand lämnas förlägenhetsunderhåll med en varaktighet och utgå bl.a.för utbyte av utrustning i kök och badrum. Stöd förlägenhetsunderhåll med kortare varaktighet, såsom tapetsering,målning m.m., bör dock kunna lämnas i fråga om nya hus. Med nyahyreshus avses hus med bostadslån eller motsvarande utbetaladeefter utgången av år 1990.I flera motioner har ett system medskattebefriade reparationsfonder förordats för den typ avunderhåll som det statliga räntestödet för förbättring avbostadshus är avsett att stödja. Dessa motionsyrkanden har ovanövervägts i avsnittet om vissa skattefrågor. I nu föreliggandeavsnitt behandlas tre motionsyrkanden i vilka direkt yrkasavslag på den föreslagna utvidgningen av räntestödetstillämpningsområde samt ett yrkande angående kravet påkonsolideringsfond vid räntestöd.I motionerna Bo3 (mp) yrkande 10, Bo6 (c) yrkande 14 samt Bo9(fp) yrkande 8 såvitt nu är i fråga, yrkas avslag på förslagetom räntestöd till lägenhetsunderhåll i hyreshus. I miljöpartietspartimotion Bo3 anförs att de neutralitetsskäl som åberopas ipropositionen inte är självklara eftersom det är långt ifrånsäkert att egnahemsägare finansierar motsvarande åtgärder medlån. Vidare anses det egna arbetet missgynnas om inköptaunderhållsåtgärder på föreslaget sätt åtnjuter en särskildsubvention. Enligt motion Bo6 (c) kommer regeringsförslaget attmedföra att bostadsföretagens fonder för lägenhetsunderhållavskaffas. Detta leder till en lånefinansiering av underhålletoch innebär att förslitningskostnader vältras över på kommandegenerationer. I partimotion Bo9 hänvisas tillförslaget i samma motion om skattefria avsättningar tillreparationsfonder.För att ett allmännyttigt bostadsföretag skall kunna erhållaräntestöd för underhåll gäller som ett villkor att företaget,utöver grundkapitalet, skall ha en konsolideringsfond sommotsvarar av det fastighetskapital som företagetförvaltar. Vid beräkning av konsolideringsfondens storlek skalldock inte hus som är yngre än beaktas. I motion Bo7 (s)föreslås reglerna om konsolideringsfond ändras så att inteheller ett ombyggt hus beaktas vid beräkningen avkonsolideringsfondens storlek förrän efterombyggnationen. Enligt motionärerna skulle en sådan regeländringavsevärt förbättra förutsättningarna för ombyggnader.Som utskottet ovan framhållit bör en avutgångspunkterna för uppbyggnaden av ett nyttbostadsfinansieringssystem vara att i största möjligautsträckning undanröja brister i neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer. Den föreslagna förändringen vad gällervillkoren för räntestöd för underhåll m.m. bör ses mot dennabakgrund. Utskottet instämmer i vad som i propositionen anförsom vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för attneutralitet skall anses råda i frågan om kapitalutgifter förlägenhetsunderhåll. De invändningar som i de aktuella motionernariktas mot regeringens förslag ändrar inte dettaställningstagande. Vad gäller två av de påståenden som görs i deaktuella motionerna vill dock utskottet göra vissaklarlägganden.