bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Dettaberor på att varornas fria rörlighet är en överordnad principinom gemenskapen. har i EG--EFTA-förhandlingarna när detgäller undantag haft en exempellöst låg profil. börklart och tydligt deklarera till ,och att vi inte kan godtaförsämringar för svensk del när det gäller bl.a. miljön. Ilikhet med vad som anförts av anser jag attförhandlingsmandatet med EG inte bör omfatta handeln medmiljöfarligt avfall och att den svenska avvecklingen avfreonanvändningen inte får försenas på grund av EG-anpassningen.Vidare anser jag att de skillnader i livsmedelsnormerna mellanSverige och EG som påvisats av livsmedelsverket inte fårutjämnas genom att de svenska normerna försvagas eller attplanerade skärpningar försenas. Utskottet borde enligt minmening ha tillstyrkt motionerna U515 yrkande 7, U522 yrkande 3och U542 yrkandena 4 och 8.4. () anför:EG kommer inte att acceptera ett svenskt fasthållande vidhundratals "särregler" i det fortsatta arbetet medEG-anpassningen. Tvärtom kräver EG att alla länder som villkomma i åtnjutande av den inre marknadens fördelar också måsteacceptera hela EGs samlade regelverk, den s.k. acquiscommunautaire, som omfattar allt vad EG enats 1957.Sverige håller i det pågående arbetet på att avsäga sigmöjligheterna att föra en självständig miljöpolitik. Riksdagenbör bl.a. ge regeringen till känna att en försämrad yttre miljöär ett pris som inte är berett att betala för att uppnåEG-anpassning. redovisades en av EG-kommissionenbeställd expertrapport som förutspådde kraftigt ökandemiljöproblem på grund av den inre marknadens dynamiskatillväxteffekter. De i rapporten refererade riskerna för att EGsinre marknad leder till betydande ökningar av allvarligamiljöproblem bör enligt min mening ges regeringen till känna.Vidare bör framhållas att de av energi- och miljödepartementetpåpekade skillnaderna mellan och EG, bl.a. när detgäller miljömotiverad gränskontroll, kontroll av avgasrening ochsvavelutsläpp, inte får utjämnas genom att sänker sinakrav. Kemikaliekontrollen inom EG är på olika sätt snävare. Detinnebär bl.a. att färre ämnen klassas som cancerframkallandeinom EG än i och att EG har högre farlighetströskel. EGsaknar vidare regler om uppgiftsskyldighet. Skillnaderna mellanEG och beträffande kemikaliekontrollen får inte utjämnasgenom att svenska normer försvagas eller att planeradeskärpningar försenas. har i ett förslag tillimportregleringar av produkter som framställts med hjälp av CFC(freoner) konstaterat att det trots EG-beslut om anslutning tillMontrealprotokollet inte är möjligt attharmonisera de svenska reglerna med EGs bestämmelser. Enförsenad avveckling av freoner på grund av EG-anpassningen kanenligt min mening inte godtas. EFTA har lovat EG att man iframtiden skall avstå från alla restriktioner beträffande bl.a.export, import, återexport, territoriella skyddsregler ochoberättigade säljförbud. Undantag för t.ex. export avmiljöfarligt avfall har inte gjorts. anser attriksdagen hos regeringen bör begära ett klarläggande om attförhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel med miljöfarligtavfall.Miljöpartiet kräver också att skall satsa på attutveckla ECE (Economic Commission for Europe) till en ännustarkare bas för all-europeiskt miljösamarbete. Globalt ochregionalt samarbete krävs för att sanera miljön och möta hotenmot vår överlevnad. Varje land skall kunna skydda naturen,miljön och sina invånares hälsa och vägra handla med miljö- ochhälsovådliga produkter och produkter som framställs underomständigheter som strider mot de mänskliga rättigheterna ellerinnebär ekologisk dumpning. Ökat samarbete mellan öst och västär särskilt viktigt för att underlätta bl.a. ekologiskåteruppbyggnad. och bör medverka i detta arbete.Även EG kan med förändrade ambitioner utgöra en byggsten inomramen för det all-europeiska samarbetet.Jordbruket är inte uteslutet från EG-anpassningen. EFTA har ivisst sammanhang låtit förstå att av EG-kommissionen omnämndaeftergifter rörande jordbruksprodukter kommer att behandlas medett öppet sinnelag och med beredskap för förhandlingar omkonkreta förslag. Den svenska jordbrukspolitiken skall inteanpassas till EG. skall behålla ett livskraftigtjordbruk över hela landet med biologiskt-organisktbrukningssätt. bör hos regeringen begära ettklarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattarjordbruket. En EG-harmonisering av livsmedelskontrollen skullebl.a. leda till förändringar som strider mot vetenskapligtbaserade kost- och hälsoprinciper. Vidare kan en anpassning ledatill försämringar beträffande märkningsprinciper,innehållsdeklarationer, datummärkning och bestrålning avlivsmedel. Enligt min mening får de skillnader ilivsmedelsnormerna mellan och som påvisats avlivsmedelsverket inte utjämnas genom att svenska säkerhetskravsänks eller planerade skärpningar försenas.Mot bakgrund av det anförda borde utskottet ha tillstyrktmotionerna Fi207 yrkande 5, U519 yrkande 5 och U522 yrkandena 3och 11 samt U542 yrkandena 1, 2, 4, 5, 8 och 13.Näringsutskottets yttrande1990/91:NU1yBilaga 9Sverige och den västeuropeiska integrationenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över ett stort antal motioner om och denvästeuropeiska integrationen.Våren 1989 behandlade näringsutskottet motionsyrkanden inomsamma ämnesområde i ett utförligt yttrande till utrikesutskottet(1988/89:NU4y), vilket återgavs och åberopades iutrikesutskottets betänkande 1988/89:UU19. Med hänvisning tillintegrationsfrågornas centrala betydelse för svensk industri ochhandel tog näringsutskottet då i ett särskilt avsnitt upp vissaövergripande frågor rörande inriktningen av Sverigeshandelspolitiska agerande och organisationen avsamarbetssträvandena. I anslutning till motioner från moderatasamlingspartiet, och diskuterades därfrågor om vidareutveckling av riktlinjerna för Sverigesmedverkan i det västeuropeiska samarbetet. Härvidlag rådde olikauppfattningar, vilket kom till uttryck genom fyra avvikandemeningar (m; fp och c; vpk; mp).De motioner som föreligger synes inte ge näringsutskottetanledning till en motsvarande framställning. Under de niomånader som har gått sedan de väcktes har såväl deinternationella förhandlingarna rörande den västeuropeiskaintegrationen som den interna svenska debatten om Sverigesframtida relationer till EG fortsatt. Endast i begränsadutsträckning berör motionerna sådana speciella industri- ochhandelspolitiska aspekter som näringsutskottet främst bör ägnauppmärksamhet åt.Med utgångspunkt i vad nu har sagts kommenterarnäringsutskottet i det följande de motionsyrkanden som meradirekt gäller ämnen inom utskottets beredningsområde. Utskottetavstår från att därvid söka registrera i vad mån ståndpunkter idessa ämnen framförs i andra motioner utan att sammanfattas isärskilda yrkanden.EES-förhandlingarna m.m.Beträffande riktlinjer för deltagande i de pågåendeförhandlingarna om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde,EES, finns yrkanden i motionerna 1989/90:U503 (m) och1989/90:U518 (c). I det senare fallet gäller frågan närmast hurSverige skall ställa sig till krav på beslutsformer avöverstatlig karaktär; detta generella problem gårnäringsutskottet inte in på. Vissa synpunkter på olikasakområden framförs i den förstnämnda motionen. Som enutgångspunkt anges att EFTA-länderna bör sträva efter att genomförhandlingarna uppnå en så långtgående integration som EG kanacceptera. En del praktiska aspekter på samarbetet borde därvidprioriteras. Regler som garanterar medborgarnas rätt att flyttakapital liksom rätt att förvärva företag och fast egendom inomEES borde garanteras. EFTA-länderna borde eftersträva att fulltut kunna medverka i EGs forsknings- och utbildningsprogram. Vadgäller varuhandel borde frihandelsavtalet utformas så att detinte omöjliggör en framtida tullunion.Fri rörlighet för kapital liksom för varor, tjänster ochpersoner är ett mål för EES-förhandlingarna. I anslutning tillproposition 1989/90:90 om forskning har behandlatfrågor om svenskt deltagande i europeiskt forskningssamarbete(1989/90:UbU25, 1989/90:NU40).I redovisning av detsvenska integrationsarbetet meddelades att den handelspolitiskaramen för en fri varucirkulation inom EES hade lämnats öppen vidde överläggningar i en arbetsgrupp som fördes mellan EG ochEFTA-länderna. Två huvudoptioner hade identifierats: etttullunionsarrangemang och ett avsevärt förbättratfrihandelsområde. Man hade också diskuterat möjligheten att utgåfrån ett frihandelsområde, som sedermera skulle kunna utvecklastill en tullunion. Diskussionen hade i första hand ägnats åt denavsevärt förbättrade frihandelsoptionen. De preliminäraöverläggningarna har sedermera avlösts av förhandlingar mellanparterna. Enligt vad utskottet har erfarit innebär detta intenågon förändring av det förhållandet att båda de angivnahuvudoptionerna är föremål för uppmärksamhet.Mot bakgrund av vad här har sagts anser näringsutskottet attdet inte är erforderligt med några särskilda rekommendationertill regeringen på grundval av det nu berörda yrkandet i motion1989/90:U503 (m). Med hänvisning till vad som har anförts omfrihandelsområde kontra tullunion avstyrker näringsutskottetäven det yrkande i motion 1989/90:U515 (vpk) som går ut på attSverige skall avvisa krav på en tullunion mellan EG ochEFTA-länderna och i stället förorda ett frihandelsavtal.Näringspolitiska aspekter på integrationsfrågan tas upp imotion 1989/90:U533 (mp), där ett yrkande är att skallsom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförtsom att EG-anpassning av näringslivet riskerar att leda tillhandelskrig och massutslagning av företagsenheter.En ökad internationell konkurrens är inte bara en följd avutan ett av syftena med den ekonomiska integration i somdet förs överläggningar om. Motionen ger uttryck för en grundsynpå konkurrensens roll i det ekonomiska livet som utskottet taravstånd från.Cassis de Dijon-principenFör vissa slags varor genomförs inom EG en harmonisering avtekniska föreskrifter. I övrigt gäller inom EG principen omömsesidigt erkännande av nationella regler. Produkter somlagligen produceras eller marknadsförs i ett medlemsland skallkunna säljas fritt också i ett annat medlemsland. Denna principhar -- efter ett rättsfall -- fått benämningen Cassis deDijon-principen. Undantag från denna kan göras i vissa fall, omimportlandet anser att en produkt äventyrar människors, djurseller växters hälsa, liv och säkerhet. Som grund för undantagfrån den fria varucirkulationen kan enligt rättspraxis åberopasbl.a. miljö- och arbetsmiljöskäl samt konsumentskydd, allt underförutsättning att det inte rör sig om en dold protektionism.I två motioner föreslås att skall göra uttalandenmed sikte på att skall verka för att EFTA-länderna integodtar Cassis de Dijon-principen såsom giltig inom dettillämnade europeiska ekonomiska samarbetsområdet. börinom EFTA verka för att beslutet om godkännande av denna principrivs upp, hävdas det i motion 1989/90:U515 (vpk). Enligt motion1989/90:U522 (mp) får mandatet för förhandlingar med EG inteinnefatta ett accepterande av principen från finner inte en sådan hållning sommotionärerna rekommenderar vara realistisk. Utskottet anser detemellertid angeläget att förhandlingarna utvecklas på sådantsätt att harmoniseringen med EG inte kommer att innebära attväsentliga svenska säkerhetskrav behöver uppges. EFTA-ländernahar i olika sammanhang sagt sig vilja slå vakt om viktigaskyddsnormer. Enligt redovisning av detsvenska integrationsarbetet är EGs och EFTA-ländernas olikakravnivåer rörande miljö, hälsa och säkerhet inom vissa sektorerett av de problemområden beträffande vilka det kan bli aktuelltatt söka särskilda lösningar. Ett viktigt element härvidlag är,framhålls det, att EFTA-länderna ges möjlighet att delta iutvecklingen av nya regler.Kärnkraft och handel med kärnteknikMiljöpartiet de gröna har i två motioner tagit upp frågor omhur en EG-anpassning kan påverka möjligheter att föraen självständig politik på kärnkraftsområdet. I motion1989/90:U542 yrkas att skall göra uttalanden tillregeringen av innebörd dels att EG-anpassningen inte får ledatill försening av den beslutade kärnkraftsavvecklingen, dels attSverige inte i något avseende skall ingå i en gemensamkärnteknisk marknad med EG. Ett klarläggande av att mandatet förförhandlingar med EG inte omfattar handel med kärnteknik begärsi motion 1989/90:U522.Näringsutskottet hänvisar till sin behandling av detta ämnevåren 1989 (1988/89:NU4y). Såväl GATTs som EGs regelsystemtorde, framhöll utskottet, ge utrymme för sådanaicke-diskriminerande handelsbegränsningar som de svenskareglerna rörande import och export inom kärnteknikområdet ärexempel på. Utskottet upprepar sitt konstaterande att ettsamarbete med EG på energiområdet inte skulle betyda att Sverigebehöver frångå beslutet om en kärnkraftsavveckling. Någotuttalande på grundval av de berörda motionsyrkandena tordesåledes, även utifrån motionärernas energipolitiskautgångspunkt, inte vara motiverat.KooperationKooperativ utveckling och konsumentinflytande i ettEuropaperspektiv är ämnet för motion 1989/90:U513 (s). Enförutsättning för att den svenska kooperationen skall kunna ståstark i detta perspektiv är, anför motionärerna, attlagstiftningen ger den reell möjlighet att verka. Denkooperativa företagsformen måste, säger de vidare, gesarbetsvillkor likvärdiga med aktiebolagsformens, med respekt förkooperationens särart; detta borde beaktas vidEES-förhandlingarna. Det finns , hävdar motionärerna, riskför att den federativa organisationsform som kooperationenrepresenterar angrips av konkurrenslagstiftningen.Motionen har starkt släktskap med två motioner rörandekooperativ verksamhet som näringsutskottet behandlade iett betänkande (1989/90:NU30 s.83f.) om vissanäringspolitiska frågor. Härvid refereradeskonkurrensutredningens delbetänkande (SOU 1990:25) Konkurrenseninom livsmedelssektorn. Vidare framhölls att en utredning om denkooperativa företagsformens utvecklingsmöjligheter på nyaområden hade tillsatts enligt beslut av regeringen och att detinom pågick en översyn i fråga om bl.a. hinderav legal natur för kooperativ verksamhet. På näringsutskottetsförslag gjorde ett uttalande att, i den månkonkurrenslagstiftningen skulle behöva förändras för attskadliga konkurrensbegränsningar ytterligare skulle kunnamotverkas, detta måste ske med respekt för kooperationenskaraktär av demokratisk folkrörelse. Enligt en reservation (m,fp) borde inget sådant uttalande ha kommit till stånd. De skälsom i olika sammanhang åberopades för en särställning för sådankommersiell verksamhet som drivs i kooperativ form saknadeenligt reservanterna all bärkraft.När näringsutskottet nu på grundval av motion 1989/90:U513 (s)har kommit in på samma fråga, har uppdelningen på de bådaangivna meningsriktningarna visat sig vara bestående.Ekonomiskt samarbete i NordeuropaCenterpartiet påyrkar i motion 1989/90:U518 ett uttalande avriksdagen till regeringen "om inriktningen av ett samarbete iNordeuropa att omfatta de nordiska länderna och länderna runtÖstersjön". exportråd bör, menar motionärerna, få iuppdrag att ta fram ett program för att underlätta samarbetemellan svenska småföretag och företag i våra grannländer runtÖstersjön. Regeringen skulle anmodas att förelägga riksdagenförslag till de resursförstärkningar som erfordras förgenomförandet av ett sådant program.Exportrådet anför i sin anslagsframställning för budgetåret1991/92 bl.a. följande. möter en fortsatt starkföretagsefterfrågan på service från , även om denavtagit något . Ett enmanskontor i haretablerats. Den baltiska marknaden kommer att följas uppmärksamtför att rådet senare skall kunna ta ställning till behovet av enmotsvarande representation i . kommer i bearbetningen av denösteuropeiska marknaden att följa den inriktning som haruttryckts i en skrivelse till i juni 1990från och vissa centrala näringslivsorganisationer.Riksdagen bör få förslag från regeringenrörande anslag för /91 till exportfrämjandeåtgärder. Frågan om en åtgärd av det slag som det nu aktuellamotionsyrkandet syftar till bör lämpligen behandlas i anslutningtill detta budgetärende.Samarbete mellan EFTA och utomeuropeiska länderEFTA bör, anförs det i motion 1989/90:U518 (c), inte ses barasom ett instrument för ökat samarbete inom . bordetvärtom verka för att EFTA bygger upp ett utvidgat ekonomisktsamarbete också med andra marknader, såsom ochOstasien. Motionärerna vill att skall göra ettuttalande till regeringen av denna innebörd.EFTA-länderna driver, vill näringsutskottet framhålla, ingengemensam handelspolitik gentemot . Enprincip har varit att de enskilda EFTA-länderna skall ha friheti sina handelsrelationer med sådana länder. Frågor om ett förEFTA-länderna gemensamt samarbete med fårdärför behandlas från fall till fall. En strävan är attEFTA-länderna skall uppnå likabehandling med EG i fall där de äreller riskerar att bli diskriminerade i förhållande till EG.Sverige spelar därvid en pådrivande roll inom anser inte att har anledning attpåfordra några särskilda åtgärder från regeringens sida i häraktuellt hänseende.Stockholm den 25 oktober 1990På näringsutskottets vägnarHadar CarsNärvarande: (fp), (), PerWesterberg (m), (), (), BoFinnkvist (s), (), (),(), (), (), LeifMarklund (s), (), (), LeoPersson (s), () och ().Avvikande meningar1. Handelspolitisk ramHadar (), Per (), (), GunnarHökmark (m) och () anser att den del avyttrandet -- under -- som börjarmed "Mot bakgrund" och slutar med "ett frihandelsavtal" bort haföljande lydelse:Näringsutskottet vill framhålla som angeläget attEES-förhandlingarna resulterar i en långtgående integration ihandelspolitiskt avseende, så att får de fördelar somföljer av ett mera fullständigt tillträde till EGs inre marknad.Enligt utskottets mening är därför tullunion den samarbetsformsom i första hand bör eftersträvas. bör på grundval avdet berörda yrkandet i motion 1989/90:U503 (m) rikta enrekommendation av här angiven innebörd till regeringen. Detsagda innebär att näringsutskottet avstyrker det yrkande imotion 1989/90:U515 (vpk) som går ut på att skall avvisakrav på en tullunion mellan EG och EFTA-länderna och i ställetförorda ett frihandelsavtal.2. Näringspolitiska konsekvenserRolf L () och () anser att den del avyttrandet -- under -- som börjarmed "En ökad" och slutar med "avstånd från" bort ha följandelydelse:Det berörda yrkandet i motion 1989/90:U533 (mp) riktaruppmärksamheten på en allvarlig risk med en sådan ohämmadEG-anpassning som även regeringen numera tycks förespråka. Dehandelspolitiska och allmänt näringspolitiska konsekvenserna aven sådan utveckling kan, som motionärerna understryker, blidramatiska. bör genom ett uttalande pålägga regeringenen förpliktelse att beakta de restriktioner förintegrationssträvandena som följer av ett rimligt hänsynstagandetill det svenska näringslivet och den svenska folkförsörjningen.3. Cassis de Dijon-principenRolf L () och () anser att den del avyttrandet -- under -- sombörjar med "finner" och slutar med "nya regler"bort ha följande lydelse:Näringsutskottet vill understryka att en EG-anpassning kanmedföra negativa konsekvenser genom att i praktiken undanröjabestämmelser som i de enskilda länderna har lagts fast tillskydd för miljö, säkerhet och hälsa. De svenska företagensintresse av att automatiskt få tillträde till EG-ländernasmarknader med produkter tillverkade enligt svenska bestämmelserfår inte tillmätas sådan betydelse att accepterartillämpningen av Cassis de Dijon-principen. börföljaktligen göra ett uttalande till regeringen i anslutningtill de båda nu aktuella yrkandena i motionerna 1989/90:U515(vpk) och 1989/90:U522 (mp).4. Kärnkraft och handel med kärnteknikLars () anser att den del av yttrandet -- underrubriken och handel med kärnteknik -- som börjar med"hänvisar" och slutar med "vara motiverat" bortha följande lydelse:Näringsutskottet anser liksom motionärerna att en svenskEG-anpassning riskerar att beskära vårt lands handlingsfrihetpå det energipolitiska området. Det är därför viktigt attriksdagen genom att uttala sig i enlighet med motionärernasförslag klargör för regeringen att en EG-anpassning inte fårpåverka eller försena den svenska kärnkraftsavvecklingen ochinte heller leda till åtgärder som förhindrar förbud mot importoch export av kärnkraftsteknologi och kärnavfall. Även om dagensEG-regler inte skulle medföra svårigheter för en svenskkärnkraftspolitik kan nya regler som leder till problem förSverige inte uteslutas. Det är därför angeläget med en klarmarkering från sida att regeringen på ett kraftfulltsätt måste sträva att förebygga en situation där blirberoende av sådana regler.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1990/91:AU1yBilaga 10EG-frågorTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över motioner om EG. Aktuella motionsyrkanden inomarbetsmarknadsutskottets beredningsområde återfinns ifolkpartiets motion 1989/90:U502, moderata samlingspartietsmotion 1989/90:U503, motioner 1989/90:U506 och1989/90:U515, motion 1989/90:U516 av och (båda c) samt motionerna 1989/90:U519, 1989/90:U521,1989/90:U522, 1989/90:U533 och 1989/90:U542 av . (mp).I den följande framställningen tar utskottet upp EG-frågor isamband med arbetsmarknadspolitik, arbetsmiljö och arbetsrätt,jämställdhet och regionalpolitik.InledningEnligt beslut (UU 1987/88:24, rskr. 245 resp.1988/89:UU19) är det ett mål för kontakter med EG attde om möjligt skall leda till samma fördelar och åtaganden förmedborgare, institutioner och företag i som kommer attgälla inom EG. Syftet är att avskaffa hindren för människors,varors, tjänsters och kapitalströmmars rörlighet i Västeuropa.Vidare fastslogs i riksdagsbeslutet att förhandlingarna med EGskall vara förutsättningslösa samt att svenskt medlemskap inteär ett mål för de diskussioner med EG som förestår.Det pågående integrationsarbetet innebär förhandlingar mellanEFTA-länderna och EG om tillskapandet av ett europeisktekonomiskt samarbetsområde, EES (European Economic Space). Måletmed ett är att skapa ett europeiskt samarbetsområde,där varor, tjänster, människor och kapital skall kunna röra sigfritt inom hela EG--EFTA-området och att utveckla och breddasamarbetet på angränsande politikområden. Avsikten är att ettEES-avtal skall kunna träda i kraft , dvs.samtidigt som den inre marknaden i EG skall vara genomförd.Förhandlingarna mellan EFTA och EG har organiserats i femförhandlingsgrupper under ledning av en gemensamförhandlingsgrupp på tjänstemannanivå (High Level NegociationGroup, HLNG). De fem förhandlingsgrupperna har undergrupper förskilda sektors- eller sakfrågor. Arbetsmarknadsutskottetsämnesområden återfinns inom följande grupper.Förhandlingsgruppen I diskuterar förutsättningarna för den friavarucirkulationen inom EES, varvid man bl.a. kommer in påtekniska handelshinder (krav på miljö, hälsa och säkerhet påvissa områden) samt frågor om statsstöd, däriblandregionalpolitiska stöd. Förhandlingsgruppen III svarar förpersoners rörlighet och frågor om en gemensam arbetsmarknad.Förhandlingsgruppen IV omfattar bl.a. områden som bolagsrättinkl. arbetstagarinflytande, arbetsmiljö och arbetsrätt samtjämställdhetsfrågor. EFTA-länderna talar med en röst i dessasammanhang, varvid ordförandeskapet varierar mellan olikaEFTA-länder.Förhandlingarna sker med siktet att resultat skall kunnauppnås . I den svenskabeslutsprocessen följer sedan riksdagsbehandling.Beträffande organisationen för integrationsfrågorna iregeringskansliet finns liksom tidigare ledningsgrupper och ett25-tal arbetsgrupper. Inom arbetsmarknadsutskottets ämnesområdenfinns tre arbetsgrupper, nämligen Arbetsliv och arbetsmiljö,Närings- och regionalpolitik samt Personers rörlighet.