bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — Utskottet delar denna uppfattning och biträderockså förslaget i propositionen att ersätta undantagsregeln meden övre gräns för hur stor inkomst som skall redovisas iinkomstslaget tjänst vid försäljning av aktier i fåmansföretag.Vidare finner utskottet att ett beloppstak med innebörden attrealisationsvinster på maximalt 100 basbelopp skall redovisas iinkomstslaget tjänst -- med rimliga antaganden ominkomstnivåerna för berörda företagare och den tid de varitaktiva i sina företag -- bör utgöra en skälig avvägning.De motiv som anförs i propositionen för förslaget att ersättaden nuvarande undantagsregeln med ett beloppsanknutet tak förden reavinst som skall redovisas i inkomstslaget tjänst kommeremellertid enligt utskottets mening inte till tydligt uttryck iden föreslagna lagtexten. Bestämmelsen i 3§ 12 mom. sjättestycket lagen om statlig inkomstskatt bör därför justeras.Tolkningen av den nya regeln underlättas dessutom av attbeloppstaket direkt knyts till vad som maximalt skall tas uppsom tjänsteinkomst. Utskottet föreslår att bestämmelsen ges ensådan formulering.Beträffande den i motion Sk33 begärda utredningen hänvisarutskottet till de ovan redovisade invändningarna mot att nu tainitiativ till väsentliga ändringar i skattereformen och tillden utvärdering av skattereformen som är på gång. Med denändring som har föreslagits tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrker motionerna i motsvarandedel.Sparade underskott och realisationsvinstbeskattning avnäringsfastigheterI propositionen föreslås att underskott i förvärvskälla inominkomstslaget näringsverksamhet med -- vissa begränsningar --skall få dras av mot vinst vid avyttring av näringsfastighet somvarit att hänföra till förvärvskällan. Motsvarande skall gälla ifråga om bostadsrätt i näringsverksamhet.I motion Sk33 (yrkande 23) av m.fl. (m) begärmotionärerna förslag som går ut på att de tidigare reglerna omrätt till kvittning mellan förvärvskällor och inkomstslag skallbibehållas. m.fl. (c) yrkar i motion Sk40 (yrkande28) ändring av takregeln för realisationsvinstbeskattning vidförsäljning av näringsfastighet och bostadsrätt inäringsverksamhet.Utskottet anser att regeringens förslag är väl motiverat. Denya reglerna innebär en mer naturlig beskattningsordning ochmedför också förbättringar för t.ex. näringsidkare som behövertäcka ett underskott i verksamheten med hjälp av en försäljningav en näringsfastighet som varit att hänföra tillförvärvskällan. De i motionerna väckta frågorna om att bibehållanuvarande kvittningsregler eller sänka taket förrealisationsvinstbeskattningen vid försäljning avnäringsfastighet behandlades av utskottet i samband medskattereformen , och på utskottets hemställan avslogriksdagen då olika yrkanden liknande de nu aktuella. Det finnsenligt utskottets mening ingen anledning för att nuinta en annan ståndpunkt än . Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionen i denna del och avstyrker motionernaSk33 yrkande 23 och Sk40 yrkande 28.Återläggning av värdeminskningsavdrag vid avyttring avnäringsfastighetNär det gäller skyldigheten att återföra värdeminskningsavdragavseende byggnad eller markanläggning vid avyttring av ennäringsfastighet finns en beloppsgräns på3000kr. I propositionen föreslås att denna beloppsgräns tasbort.I motionerna Sk33 (yrkande 24) av m.fl. (m) ochSk40 (yrkande 8) av m.fl. (c) yrkas avslag påpropositionen i denna del. Enligt motionärernas uppfattningkommer ändringen att förorsaka krångel och byråkrati i onödan.I likhet med föredragande statsrådet anser utskottet att dennuvarande tröskelregeln ger upphov till sådana skillnader ibeskattningen att den inte kan försvaras med hänvisning tillförenklingsvinster. Utskottet tillstyrker därför propositionen idenna del och avstyrker motionerna i motsvarande del.Bostadsrättsinnehavares avdragsrätt vid vinstberäkningenVid vinstberäkning avseende bostadsrätter skall hänsyn bl.a.tas till lägenhetens andel i föreningens på visst sättframräknade nettoförmögenhet och de förändringar i denna sominträffat under bostadsrättshavarens innehavstid. Vidare har denskattskyldige rätt att göra avdrag för sin andel av föreningensutgifter för ny-, till- eller ombyggnad av föreningensfastigheter som lagts ned . föreslås attdessa regler kompletteras med en avdragsrätt avseende denavyttrade lägenhetens andel av föreningens utgifter förvärdehöjande reparationer och underhåll på fastigheten underförutsättning att de lagts ned föreavyttringen.I motion Sk33 (yrkande 25) av m.fl. (m) begärs attregeringen lägger fram förslag om en utformning avreavinstbeskattningen av bostadsrätter så att hänsyn endast tastill bostadsrättshavarens egna intäkter och kostnader vid köpoch försäljning. I motion Sk40 (yrkande 10) av . (c) yrkas också, med avslag på propositionen i denna del,att reglerna utformas så att hänsyn vid beräkningen avreavinstskatt endast tas till den enskilde bostadsrättshavarensekonomiska förhållanden. I samma motion (yrkande 29) yrkas ävenrätt till avdrag för värdehöjande reparationer.Utskottet vill framhålla följande. En utgångspunkt förskattereformen är att skattereglerna för egnahem ochbostadsrätter skall vara enhetliga och likformiga. Förbostadsrätternas del innebär detta att reavinsten skall beräknasmed hänsyn till lägenhetens andel i föreningens skulder. Detta ikombination med en rätt för den skattskyldige att dra av sinandel i föreningens utgifter för ny-, till- ellerombyggnadskostnader kompletterad med den nu föreslagna rättenatt också dra av för lägenhetens andel av föreningens utgifterför värdehöjande reparationer och underhåll föreavyttringen innebär att reglerna för bostadsrätter och egnahemhar fått samma principiella utformning.Det har i slutfasen av ärendets beredning påpekats förutskottet att problem vid reavinstberäkningen kan uppstå vidombildningar av hyresrätter till bostadsrätter. Utskottet, sominte kan utesluta att så är fallet, förutsätter att regeringenuppmärksammar frågan och eventuellt återkommer till riksdagenmed förslag.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i dennadel och avstyrker motionerna i motsvarande del.Skatteskalorna vid arvs- och gåvobeskattningen m.m.På grund av de höjda taxeringsvärdena och med hänsyn tillprisutvecklingen föreslås i propositionen den ändringen avskatteskalorna vid arvs- och gåvobeskattningen attskiktgränserna i alla klasser höjs . Motsvarandehöjning bör enligt propositionen också genomföras när det gällerde grundavdrag som gäller vid arvsbeskattningen. Det s.k.18-årsavdraget bör enligt förslaget höjas från . till10000 kr.I motion Sk33 av m.fl. (m) yrkas en sänkning avskattesatsen i de skikt som redovisas i propositionen(yrkande 26) och att grundavdraget höjs till 12 basbelopp förmake eller motsvarande, till fyra basbelopp för annan mottagarei klass I och till ett basbelopp för mottagare i klass II ochIII. 18-årsavdraget bör enligt motionärerna höjas till 1/2basbelopp (yrkande 27). Även i motion Sk35 (yrkande 2) av KjellJohansson m.fl. (fp) begärs att regeringen omgående lägger framförslag om en ytterligare höjning av grundavdraget och ensänkning av högsta skattesatsen i arvsskatteskalan till maximalt50%. Dessutom bör man enligt motionärerna ha eninflationsskyddad skatteskala genom anknytning till basbeloppet.Utskottet delar uppfattningen att en justering avskiktgränserna och de grundavdrag som gäller vidarvsbeskattningen nu bör genomföras. Med hänsyn till dengenomsnittliga höjningen av taxeringsvärdena på småhus och denallmänna prisutvecklingen finner utskottet de i propositionenföreslagna höjningarna väl avvägda. Utskottet tillstyrker därförpropositionen och avstyrker motionerna såvitt nu är i fråga.Förhöjt grundavdrag vid gåvobeskattningenEtt annat förslag i propositionen gäller grundavdraget vidgåvobeskattningen, för vilket en höjning föreslås från 2000kr.till . m.fl. (m) yrkar i motionSk33 (yrkande 28) att det höjs till 1/2 basbelopp.Utskottet anser den i propositionen föreslagna höjningen välavvägd. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna deloch avstyrker motionerna.Vissa justeringar i arvs- och gåvoskattereglerna m.m.I propositionen föreslås en utbyggnad av bestämmelserna iarvs- och gåvoskattelagen med de justeringar och kompletteringarsom behövs för att värderingsreglerna avseende s.k.företagsförmögenhet skall kunna tillämpas vid arvs- ochgåvobeskattningen. Utgångspunkten är att de s.k.lättnadsreglerna skall ha samma omfattning som tidigare.Lättnadsregeln vid gåvor av företagsförmögenhet innebär attden skattepliktiga egendomen beskattas efter ett reducerat värdemotsvarande av förvärvskällans substansvärde, dvs.skillnaden mellan värdet på tillgångar och skulder iförvärvskällan. Vissa förutsättningar måste vara uppfyllda förtillämpning av lättnadsregeln, bl.a. att gåvan har lämnats utanförbehåll till förmån för givaren eller någon annan och att denavser all givarens rätt till förvärvskällan.I motion Sk33 (yrkande 29) av m.fl. (m) föreslåsatt reduktionsreglerna skall få tillämpas också vid successivagåvor. Enligt motionärerna skulle en sådan regel underlättagenerationsväxlingar i familjeföretag. m.fl. (c)yrkar i motion Sk40 (yrkande 11) att förmögenhetsskatt påarbetande kapital avskaffas.Utskottet vill betona att de i propositionen föreslagnaändringarna endast innebär en teknisk justering avlagstiftningen. Avsikten är inte att nu genomföra någon sakligändring beträffande lättnadsreglernas omfattning. Fortsattaöverväganden rörande arvs- och gåvoskatten ochförmögenhetsskatten pågår inomfinansdepartementet och avsikten är, såvitt utskottet erfarit,att lägga fram förslag . En departementspromemoria medförslag om reformerad förmögenhetsbeskattning kommer enligtuppgift att redovisas . Enligt utskottets mening saknasdet skäl att nu föregripa regeringens ställningstaganden pådessa områden. Utskottet, som förutsätter att de nu aktuellafrågorna kommer att prövas under de fortsatta övervägandena,tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna i berördadelar.FöretagsbeskattningenAllmän utformning av företagsbeskattningUtgångspunkten för den nya företagsbeskattningen är enkraftigt sänkt bolagsskattesats kombinerad med begränsadereserveringsmöjligheter. Bolagsskattesatsen har således sänktstill och rätten till nedskrivning på lager har tagitsbort. En särskild skatteutjämningsreserv har införts som baseraspå antingen företagens beskattade egna kapital eller lönesumma.I motion Sk37 (yrkande 5) av m.fl. (v) begärs attregeringen skall ta fram regler som innebär att de mindreföretagen inte missgynnas gentemot de större börsbolagen. Vidareyrkas fortsatt utredning av produktionsfaktorsskatt och realbeskattning i företagssektorn. Motionärerna föreslår också ensärskild skatt på företagens vinst och förmögenhet. Dessutomvill motionärerna slopa systemet med skatteutjämningsreserv, somenligt deras mening i praktiken medför en omotiverad sänkning avskatten för företag.Utskottet vill erinra om att företagsbeskattningen utgör enviktig hörnsten i skattereformen, vars övergripande mål bl.a. äratt åstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv beskattningsamtidigt som fördelningspolitiska mål uppfylls. Vidare syftarden nya utformningen av företagsbeskattningen till atttillgodose behovet av en internationell harmonisering och minskainlåsningen av kapital. Någon ytterligare omläggning i enlighetmed motionärernas yrkande bör inte komma i fråga och utskottetavstyrker följaktligen motionen i denna del.Beskattning av utländsk valuta i näringsverksamhetI propositionen föreslås att reglerna om företagsbeskattningkompletteras med bestämmelser om beskattning av utländsk valuta.Den föreslagna metoden för beskattningen går ut på attfordringar och skulder skall tas upp till sitt värde enligtbalansdagens kurs. Skillnaden mellan anskaffningsvärdet ochbalansdagens värde skall resultatföras. Om en värdering tillbalansdagens kurs inte är förenlig med god redovisningssed,vilket bl.a. gäller redovisningen av vinster på långfristigaposter, skall posterna tas upp till det värde som följer av godredovisningssed. Om företaget gör avsättning tillvalutakursreserv skall en schablonintäkt påföras. Dettaschablonbelopp skall motsvara av valutakursreservenmultiplicerat med statslåneräntan vid årets utgång. Föreliggerterminskontrakt eller annan liknande valutasäkringsåtgärd skallschablonintäkt beräknas endast i den mån posterna inte hartagits upp till ett värde som motiveras av valutasäkringen.Förslaget i propositionen har inte mött någon invändning inågon motion, men har i en skrivelsetill utskottet kritiserat bl.a. den föreslagnaschablonbeskattningen. Under utskottsbehandlingen har utskottetsvice ordförande (m) yrkat avslag på propositionen såvitt avserfrågan om en schablonintäkt.Utskottet, som tidigare ställt sig bakom förslaget ombeskattning av utländsk valuta, anser att den föreslagna metodenför beskattning av utländsk valuta inom näringsverksamhet --värdering enligt god redovisningssed kompletterad med enschablonintäkt -- leder till ett tillfredsställandebeskattningsresultat. Den föreslagna schablonintäkten är enligtutskottets uppfattning beräknad på ett adekvat sätt och börknappast ge upphov till några tillämpningsproblem. Utskottettillstyrker därför propositionen i denna del.Beskattning av utskiftade medelI propositionen föreslås att lag om utskiftningsskattskall upphävas. Utskiftade medel skall i det nya skattesystemetbehandlas som utdelning och beskattas hos aktieägaren sominkomst av kapital enligt skattesatsen eller -- omaktieägaren är en juridisk person som är eget skattesubjekt --som inkomst av näringsverksamhet. Förslaget innebär således attden nuvarande ordningen med bolaget som skattesubjekt överges.De nya reglerna skall omfatta även utländska bolag.Särskilda regler föreslås för vissa fall. Exempelvis skallbestämmelserna om fördelning av utdelningsinkomster ifåmansföretag tillämpas på utskiftade belopp.Investmentföretagens skatteförhållanden föranleder också vissasärregler.I sammanhanget föreslås att lagen om ersättningsskatt upphävs.Denna lag har inte någon funktion i det reformeradeskattesystemet.Lagstiftningen skall tillämpas års taxering. Ifråga om påbörjade likvidationer och fusioner föreslås särskildaövergångsbestämmelser. Dessa innebär att äldre bestämmelserskall gälla om kontanta medel eller annan egendom utskiftas tillaktieägaren före den 1 januari 1991.Förslaget har föranlett motionsyrkande i ett hänseende. Detgäller den skattemässiga behandlingen av kapitalinsatser somingår i det utskiftade beloppet. Propositionen innebär att någonuppdelning inte skall göras mellan vad som kan anses utgöraåterbetalning av tillskjuten kapitalinsats och vad som kanbetecknas som vinstutdelning. Endast i de fall utskiftade belopphar utbetalats till följd av likvidation eller fusion skallhänsyn tas till aktieägarens anskaffningspris. Aktien skall isådant fall anses avyttrad utan vederlag dåbolaget upplöstes. I princip skall den reaförlust som härviduppkommer på aktien vara fullt avdragsgill till den del denmotsvaras av utbetalning från bolaget under beskattningsåret ochnärmast föregående beskattningsår. Är reaförlusten större än detutbetalade beloppet medges avdrag för det överskjutande beloppetmed , dvs. enligt huvudregeln om avdrag för reaförluster.Enligt motion Sk33 yrkande 30 av m.fl. (m) börbeskattning inte heller ske i annat fall än likvidation ochfusion till den del ett utskiftat belopp utgör återbetalning avtillskjuten kapitalinsats.Utskottet anser att den i propositionen föreslagna nyaordningen för beskattning av utskiftade medel bör godtas. Genomatt utskiftade belopp beskattas som utdelning uppnås storapraktiska fördelar. Utskottet tillstyrker följaktligenpropositionen i denna del och avstyrker motion Sk33 yrkande 30.SkadeförsäkringsföretagDet beslut om en skattereform som fattade våren 1990innebar att frågan om skatteutjämningsreserv iskadeförsäkringsföretag sköts upp i avvaktan på en granskning avi vad mån företagens säkerhetsreserver rymmer inslag avskattekonsolidering. I fråga om skadeförsäkringsföretagensregleringsfonder för trafikförsäkring och utjämningsfonderinnebar beslutet ett slopande av avdragsrätten för avsättningtill dessa fonder, men avskattningsfrågan skulle utredas vidadeoch fick därför anstå. När det gäller värderegleringsreserveravskaffades avdragsrätten för skadeförsäkringsföretagen liksomför banker och andra finansiella företag.I propositionen föreslås , efter ytterligare utredning avfrågorna, att skadeförsäkringsföretagen skall få göraSURV-avsättning. Underlaget för SURV skall beräknas enligtgenerella regler med det undantaget att utjämningsfond ochregleringsfond för trafikförsäkring inte räknas som skuld. Enminskning av dessa fonder skall utgöra skattepliktig intäkt menfonderna behöver inte lösas upp vid övergången.Med anledning av propositionen i denna del har väckts yrkandeni två motioner. Enligt motion Sk33 yrkande 31 av Bo Lundgrenm.fl. (m) bör samma avskattningsregler gälla förvärderegleringsreserv som för utjämningsfond. I motion Sk40yrkande 34 av m.fl. (c) hemställs med hänvisningtill motsvarande yrkande i samband med skattereformbeslutet attde ömsesidiga försäkringsbolagens konkurrenssituation skallutredas och att lämpliga åtgärder skall vidtas om dennaförsämras.De frågor om skadeförsäkringsföretagens skatteförhållanden sominte omfattades av beslut har utretts ienlighet med vad som förutsattes i samband med riksdagsbeslutet.Utskottet godtar de överväganden som gjorts i propositionen ochsom innebär att skadeförsäkringsföretagen skall ha tillgång tillskatteutjämningsreserv samt att övergången till det nya systemetunderlättas genom att utjämningsfond och regleringsfond förtrafikförsäkring skall följa särskilda regler. Härav följer attutskottet inte är berett att ompröva det tidigareställningstagandet angående värderegleringsreserv. Utskottetförutsätter emellertid att regeringen noga följer utvecklingennär det gäller de ömsesidiga försäkringsbolagenskonkurrenssituation. Utskottet tillstyrker propositionen i nuförevarande del och avstyrker motionerna Sk33 yrkande 31 ochSk40 yrkande 34.Ackumulerad inkomstI propositionen föreslås att reglerna om särskildskatteberäkning för ackumulerad inkomst ändras och anpassas tilldet nya skattesystemet. Den ackumulerade inkomsten skall delasmed antalet fördelningsår, högst tio, och beräknas som etttillägg till den genomsnittliga beskattningsbaraförvärvsinkomsten för samtliga fördelningsår. Om denackumulerade inkomsten hänför sig till fler än bakåt itiden skall den genomsnittliga beskattningsbaraförvärvsinkomsten justeras så att förändringar i skatteskalanbeaktas. Lagen skall inte längre tillämpas på kapitalinkomstereftersom dessa beskattas proportionellt i det nyaskattesystemet.Den nuvarande beloppsgränsen för tillämpning av reglerna omackumulerad inkomst bestämdes till . Enligtpropositionen bör beloppet uppjusteras utöver vad som kan varamotiverat av penningvärdets förändring. Det nya skattesystemetinnebär allmänt sett en mindre progression, och antalet fall avsärskild skatteberäkning bör begränsas till situationer där detkan anses vara särskilt motiverat med en sådan beräkning. har bedömts vara lämplig. Med dennabeloppsgräns behövs inte heller den nuvarande regeln om att denackumulerade inkomsten skall överstiga en viss andel av dentaxerade inkomsten.I motion Sk33 yrkande 33 av m.fl. (m) hemställsatt beloppsgränsen skall uppjusteras med beaktande endast avpenningvärdets förändring , vilket enligt motioneninnebär att beloppsgränsen bör bestämmas till 30 000 kr.Utskottet har inte funnit skäl att frångå propositionen ifråga om beloppsgränsen eller i något annat avseende vad gällerändrade regler för beräkning av ackumulerad inkomst. Utskottettillstyrker följaktligen propositionen i denna del och avstyrkermotion Sk33 yrkande 33.I yrkande 32 i den nämnda motionen har tagits upp enfråga om reglernas tillämpning vid försäljning av aktier ifåmansföretag. Utskottet vill påpeka att propositionen innebäratt ackumulerad inkomst skall kunna beräknas även på utdelningoch reavinst från fåmansföretag som i det nya skattesystemetskall beskattas som inkomst av tjänst. Yrkandet är därmedtillgodosett.Beskattning av enskild näringsverksamhet, m.m.I propositionen tas upp vissa frågor angående beskattningen avenskild näringsverksamhet.Av betydelse för denna beskattning är det arbete som förnärvarande pågår angående en s.k. särskild redovisningsmetodför enskilda näringsidkare och om handelsbolagensskatterättsliga ställning. Det framgår av propositionen attdessa frågor kräver fortsatta överväganden och att en särskildutredare skall tillkallas.Enligt motion Sk33 yrkande 34 av m.fl. (m) börregeringen skyndsamt lägga fram förslag angåendeegenföretagarnas resultatutjämnings- ochkonsolideringsmöjligheter enligt särskild redovisningsmetod. Ifråga om handelsbolagens skatterättsliga ställning bör enligtyrkande 35 i samma motion slå fast, att beskattningenav handelsbolag och deras delägare skall behållas enligtnuvarande principer. Det pågående arbetet angående särskildredovisningsmetod m.m. tas upp även i motion Sk40 yrkande 1 avGörel Thurdin m.fl. (c). Motionärerna föreslår att det uppdrasåt regeringen att skyndsamt lägga fram förslag om en särskildredovisningsmetod för egenföretagare. Om detta yrkande intebifalls vill motionärerna enligt yrkande 2 i sistnämnda motionatt regeringen skall tillsätta en parlamentarisk utredning ifrågan.Det framgår av propositionen att frågorna om en särskildredovisningsmetod och handelsbolagens skatterättsliga ställningbehöver utredas ytterligare. Utskottet vill framhålla atttidigare förslag aktualiserat en rad problem som inte kanförbigås vid ett ställningstagande i dessa frågor. Utskottetanser inte att det finns anledning för att görauttalanden om det pågående arbetet i enlighet med vad som yrkatsi motionerna utöver vad som redan sagts i betänkandet1989/90:SkU30. Följaktligen avstyrker utskottet motionerna Sk33yrkandena 34 och 35 samt Sk40 yrkandena 1 och 2.Enligt skattereformbeslutet får enskilda näringsidkare göraavsättning till skatteutjämningsreserv med högst avingående eget kapital och av lönesumman eller,alternativt, med högst av inkomsten för beskattningsåret.I propositionen föreslås att reglerna ändras så att avsättningtill SURV får göras av ingående eget kapital och 20 %av inkomsten eller, alternativt, av lönesumman.Ändringen syftar dels till att anpassa reglerna till vad somgäller för aktiebolagen, dels till att mildra skatteuttaget påstora engångsintäkter.I motion Sk40 yrkande 12 av m.fl. (c) hemställsatt med anledning av propositionen i denna delbeslutar att avsättning till SURV skall få göras påingående kapital och av inkomsten eller, alternativt,på ingående kapital och av lönesumman.Utskottet finner inte skäl att gå längre än vad somföreslagits i propositionen. Följaktligen tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrker motionsyrkandet.I propositionen har tagits upp en fråga som anknyter tillriksdagens beslut angående avskaffande av möjlighetenför enskilda näringsidkare att använda sig av bruteträkenskapsår. Enskilda näringsidkare som vid taxeringgår över från brutet räkenskapsår till kalenderår somräkenskapsår skall enligt propositionen medges förhöjt avdragför avsättning till resultatutjämningsfond. Förslaget syftartill att mildra effekterna av tillfälligalikviditetspåfrestningar som kan uppkomma i samband medskatteinbetalning. Avsättning skall få göras med upp till 30 %av lönekostnaden och av inkomsten i förvärvskällan istället för resp. 15 %.Med anledning av förslaget har i motion Sk30 av StigBertilsson (m) yrkats att möjligheten för enskilda näringsidkareatt ha brutet räkenskapsår skall återinföras. Ett liknandeyrkande finns i motion Sk33 yrkande 36 av m.fl. (m).Utskottet finner inte anledning att ompröva det tidigareställningstagandet rörande brutet räkenskapsår.