bet · GE01JoU5 · 1990-10-09 00:00:00 — De strider dessutom mot den särskildaGATT-överenskommelsen om att tullar ochicke-tariffära handelshinder för jordbruksprodukter inte skallhöjas eller utvidgas till nya produkter. Mot denna bakgrund ärdet enligt utskottets mening inte realistiskt att nu införa enlång rad nya handelshinder. Eventuella motåtgärder från övrigahandelsnationer skulle dessutom försvåra de svenskaexportmöjligheterna.När det gäller konsumentintresset har utskottet i tidigaresammanhang framhållit att långtgående inskränkningar avlivsmedelsimporten knappast är förenliga med detta intresseeftersom de kan resultera i både minskat utbud och prishöjningarpå livsmedel (1989/90:JoU3y).Det bör tilläggas att ett riksdagsbeslut av angivet slagrimligen måste bygga på någon form av analys angåendeomfattningen och utformningen av de krav som enligt motionernaskall hävdas gentemot exportländerna. Detta har utförligtredovisats i utskottets problemanalys ovan. Till skillnad frånmotionärerna anser utskottet det t.ex. inte möjligt att heltbortse från de komplikationer som består i att de naturligaproduktionsförutsättningarna skiftar från land till land och attframför allt de tropiska ländernas livsmedelsproduktion skerunder helt andra yttre betingelser än den svenska produktionen.Motionerna ger ingen närmare vägledning i dessa avseenden.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo246 yrkande5, Jo267 yrkande 12, Jo270 yrkande 11 och Jo512 yrkande 1.Vidare avstyrks motionerna Jo224 yrkande 1 och Jo266 yrkande2.Motionerna Jo267 yrkande 13 och Jo505 yrkande 1 får ansestillgodosedda med vad utskottet anfört om agerandei internationella sammanhang för ett vidgat kvalitetsbegrepp.Motion Jo529 innehåller den preciseringen att resthalter av iSverige förbjudna bekämpningsmedel m.m. ej bör accepteras vidimport. Utskottet hänvisar till vad som anförts omgränsvärden för främmande ämnen i livsmedel. När det gäller imotionen anförda exempel på bekämpningsmedel som ej är tillåtnai (lindan, amitrol, kaptafol) bör framhållas attmotionen redan är tillgodosedd så till vida att gränsvärdet förkaptafol är satt till noll. Amitrol har ett användningsområdesom innebär att det ej kan finnas resthalter i den importeradeprodukten. För lindan, liksom för andra ämnen, gällergränsvärden som satts med betryggande säkerhetsmarginal. Med detanförda avstyrker utskottet motionen, i den mån den intetillgodoses med vad utskottet anfört.Övriga frågor om livsmedelskontrollDe motioner som utskottet beslutat behandla på ett förenklatsätt avser bl.a. livsmedelslagstiftningen samt därutöver olikadetaljfrågor om märkning av livsmedel, tillsatser,berikningsmedel, konserveringsmedel m.m. Utskottet erinrar omatt utskottet ingående behandlade olika frågorom livsmedelskontroll i anslutning till en proposition i ämnet(1988/89:JoU14). I samband härmed anordnade utskottet även enoffentlig utfrågning. Vidare bör framhållas att en stor del avmotionerna avser frågor som enligt bemyndigande av riksdagenhandläggs av livsmedelsverket och som kräver särskild sakkunskapi medicin, toxikologi och livsmedelshygien m.m.I anslutning till de motioner som avser dricksvatten villutskottet framhålla att en god vattenkvalitet är viktig frånmånga synpunkter. Emellertid har livsmedelsverket nyligenutarbetat en ny dricksvattenkungörelse, som trädde i kraft den 1januari 1990 (SLV FS 1989:30). har verket avslutaten kartläggning av dricksvattensituationen i landet. har fått i uppdrag att i samråd medlivsmedelsverket m.fl. myndigheter utarbeta underlag för ennationell strategi för god vattenkvalitet. Uppdraget har nyligenredovisats.Med hänsyn till det anförda har utskottet funnit att dessamotioner nu kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet haremellertid för avsikt att göra enfördjupad behandling av frågor om dricksvatten på grundval avbl.a. det material som nämns ovan. beträffande generellt importförbud för livsmedel somproducerats med i otillåtna metoderatt avslår motionerna 1989/90:Jo246 yrkande 5,1989/90:Jo267 yrkande 12, 1989/90:Jo270 yrkande 11 och1989/90:Jo512 yrkande 1,res. 1 (c, v, mp)2. beträffande importförbud för livsmedel som behandlats medi otillåtna medelatt avslår motionerna 1989/90:Jo224 yrkande 1 och1989/90:Jo266 yrkande 2,res. 1 (c, v, mp)3. beträffande importförbud för livsmedel med resthalter avi förbjudna medelatt avslår motion 1989/90:Jo529,res. 2 (m)4. beträffande agerande för ett vidgatkvalitetsbegreppatt avslår motionerna 1989/90:Jo267 yrkande 13 och1989/90:Jo505 yrkande 1,res. 3 (v)res. 4 (mp)5. beträffande övriga frågor om livsmedelskontrollatt avslår motionerna 1989/90:Jo270 yrkande 14,1989/90:Jo424 yrkande 1, 1989/90:Jo425 yrkande 15,1989/90:Jo501, 1989/90:Jo503, 1989/90:Jo504, 1989/90:Jo505yrkandena 2--12, 1989/90:Jo512 yrkandena 2--5, 1989/90:Jo513,1989/90:Jo516, 1989/90:Jo524, 1989/90:Jo525 yrkandena 2--7,1989/90:Jo531, 1989/90:Jo538, 1989/90:Jo829 yrkandena 3--5 och1989/90:Jo880 yrkande 7.Stockholm den 9 oktober 1990På jordbruksutskottets vägnarGrethe LundbladNärvarande: (), (), SvenEric Lorentzon (m), (), (),(), (), (), IngeCarlsson (s), (), (), AnnikaÅhnberg (v), (), (), KarinStarrin (c), () och (). Generellt importförbud för livsmedel som producerats med iSverige otillåtna metoder m.m. (mom. 1 och 2)(), (), () och () anserdels att utskottets yttrande under ,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet har" och på s. 19 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse:Som framhålls i motioner från och vänsterpartietställs det i stränga krav på den inhemskalivsmedelsproduktionen. Det är framför allt bestämmelserna omhänsyn till miljö, hälsa, djurskydd och livsmedelskvalitet somger uttryck för en hög ambitionsnivå. Vid en internationelljämförelse måste det konstateras att de svenska kraven gårlängre än i flertalet av de länder som exporterar livsmedel tillSverige. När det gäller vegetabilieproduktionen har de svenskakraven kommit till uttryck i ett program för omfattandeneddragningar av bekämpningsmedelsanvändningen och övergång tillmindre hälsofarliga preparat. Som en konsekvens härav är svenskaprodukter genomgående av högre kvalitet än utländska när detgäller resthalter av bekämpningsmedel m.m. Generellt sett finnsdet fog för påståendet att svensk mat är säkrare och därmed avbättre kvalitet för konsumenterna än importerade livsmedel. Detframgår otvetydigt av livsmedelsverkets provtagningar, sompubliceras regelbundet. På frukt- och grönsakssidan är det ihuvudsak importvarorna som uppvisar resthalter över gällandegränsvärden och i många fall även resthalter av ämnen som iSverige förbjudits av hälso-, miljö- eller arbetsmiljöskäl. Desvenska produkterna är genomgående anmärkningsfria, med några fåundantag. Som motionärerna framhåller är det oacceptabelt förbåde svenska konsumenter och producenter att man tillåter importav produkter som i detta avseende inte motsvarar de krav somställs på den inhemska produktionen. Vad särskilt beträffar dehälsorisker som är förknippade med förekomsten av främmandeämnen måste det ställas högre säkerhetskrav än vad som sker iden svenska importkontrollen. Vidare är det angeläget att dennuvarande kontrollen, som främst består avstickprovsundersökningar, utökas så att man åstadkommer eneffektiv kontroll av importerade livsmedel.Även när det gäller animalieproduktionen avvikerdjurhållningen i många länder från de krav som ställs i Sverige.Det gäller dels användningen av läkemedel och fodertillsatserm.m., dels de etiska frågorna kring djurhållningen som kanexemplifieras med kraven på betesgång för nötkreatur ochrestriktioner för burhållningssystemet för värphöns. Exempel påpreparat som får användas i många producentländer men ej iSverige är sexualhormoner, sköldkörtelpreparat, neuroleptika,arsenikpreparat och tungmetaller. Orsaken till att preparatenförbjudits i vårt land är de risker som en användning av medlenför med sig för människorna och de krav på en någorlunda etiskdjurhållning som vi har i vårt land. Mot denna bakgrund är detanmärkningsvärt att importen av kött och köttkonserver inteomgärdas av en noggrann kontroll. Enligt utskottets mening ärdet självklart att konsumenterna har ett berättigat intresse attfå information och kunskap om de skilda metoder som används idjurhållningen. Vidare är det ett naturligt krav att importeradelivsmedel av importören garanteras vara producerade med sådanametoder som är tillåtna i i de fall det är omöjligt attanalysera förekomsten av vissa hormoner och andra preparat iimporterat kött.Mot angivna bakgrund ansluter sig utskottet till motionärernasuppfattning att import av livsmedel som producerats med metodersom underskrider svenska normer bör förhindras. Givetvis börSverige föra fram sina krav på livsmedelsproduktionen iinternationella förhandlingar. Över huvud taget är det viktigtatt söka nå ökad internationell förståelse för ett vidgatkvalitetsbegrepp i enlighet med vad utskottet anfört ovan. Detfinns dock anledning att klart markera den svenska positionengenom att förbjuda import av livsmedel som producerats på ett iSverige otillåtet sätt. Härmed avses givetvis även sådananvändning av i otillåtna medel som anges i motionernaJo224 och Jo266. Det bör ankomma på regeringen och berördamyndigheter att mera i detalj definiera och bestämma den svenskakravnivån och med utgångspunkt häri föreslå ett system förutökad importkontroll.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo224 yrkande1, Jo246 yrkande 5, Jo266 yrkande 2, Jo267 yrkande 12, Jo270yrkande 11 och Jo512 yrkande 1 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 och 2 bort haföljande lydelse:1. beträffande generellt importförbud för livsmedel somproducerats med i otillåtna metoderatt med anledning av motionerna 1989/90:Jo246yrkande 5, 1989/90:Jo267 yrkande 12, 1989/90:Jo270 yrkande 11och 1989/90:Jo512 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. beträffande importförbud för livsmedel som behandlats medi otillåtna medelatt med anledning av motionerna 1989/90:Jo224yrkande 1 och 1989/90:Jo266 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Importförbud för livsmedel med resthalter av i Sverigeförbjudna medel (mom. 3), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Motion Jo529" och på s. 20 slutar med "utskottetanfört" bort ha följande lydelse:Den svenska livsmedelskontrollen innebär vid en internationelljämförelse att det ställs mycket stränga krav från hälso- ochmiljösynpunkt på växtskyddsmedel m.m. De riksdagsbeslut somfattats beträffande halvering av bekämpningsmedelsanvändningengår i samma riktning och innebär bl.a. att ett flertal ämnensorteras ut från marknaden. Vid utvärdering och riskanalys harsvenska myndigheter funnit att svenska konsumenter bör skyddasför restsubstanser av vissa ämnen som bl.a. misstänks förcancerframkallande effekter eller andra hälsorisker. I detinternationella arbetet med fastställande av gränsvärden ärbedömningen ofta mindre sträng än den svenska. Det förekommerdärför att importerade livsmedel innehåller restsubstanser avämnen som förbjudits i . Utskottet delar motionärensåsikt att man vid importkontrollen ej bör accepterarestsubstanser av ämnen som förbjudits i . Som framgår avutskottets redovisning i det föregående bör en sådan inställningej ge upphov till handelshinder i mening. Det ärdessutom i god överensstämmelse med bestämmelserna i 11 §livsmedelslagen beträffande åtgärder till skydd förkonsumentintresset att man förhindrar import av sådana livsmedelsom nu åsyftas. Vad utskottet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande importförbud för livsmedel med resthalter avi förbjudna medelatt med anledning av motion 1989/90:Jo529 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. agerande för ett vidgat kvalitetsbegrepp (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Motionerna Jo267" och slutar med "vidgatkvalitetsbegrepp" bort ha följande lydelse:Riksdagen beslutade att konsumentkrav skall kunnautgöra en laglig grund för förbud eller restriktioner påimporterade livsmedel. Detta nya lagrum är fullt möjligt attanvända även när det gäller andra kvalitetskrav. måsteockså i internationella sammanhang verka för att detta synsättaccepteras. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo267yrkande 13 bör ges regeringen till känna. Härigenom tillgodosesi viss mån även motion Jo505 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande agerande för ett vidgatkvalitetsbegreppatt med anledning av motion 1989/90:Jo267 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt avslår motion 1989/90:Jo505 yrkande 1,4. agerande för ett vidgat kvalitetsbegrepp (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Motionerna Jo267" och slutar med "vidgatkvalitetsbegrepp" bort ha följande lydelse:I dagens livsmedelslagstiftning och livsmedelspolitik användsett mycket snävt kvalitetsbegrepp där bara sådana egenskaper hosprodukterna som är direkt mätbara räknas. I det ekologiskalantbruket anläggs en vidare syn på kvalitet, där t.ex. helaodlingssystemets inverkan på miljön liksom husdjurens livsmiljöbeaktas. Livsmedelslagens tillämpningsområde bör ändras till attgälla även miljöhänsyn och formerna för djurhållning. Dessutombör framföra detta nya synsätt på produktkvalitet iGATT-förhandlingarna. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo505 yrkande 1 bör ges regeringen till känna. Härigenomtillgodoses i viss mån även motion Jo267 yrkande 13.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande agerande för ett vidgatkvalitetsbegreppatt med anledning av motion 1989/90:Jo505 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt avslår motion 1989/90:Jo267 yrkande 13,Särskilda yttrandenÖvriga frågor om livsmedelskontroll1. , och (alla m) anför:Riksdagen beslutade om vissa förändringar avlivsmedelslagen. Bl.a. togs beslut om märkning angåendeursprungsland på förpackade livsmedel. Vidare har konsumenternaunder senare år fått ytterligare hjälpmedel inför varuvaletgenom den märkning i övrigt som blivit allt vanligare, såsomsvenskodlat, symbolmärkning, information om hög fiberhalt ochlågt fettinnehåll m.m. Vi anser att dessa möjligheter på ettpositivt sätt ökat information och kunskap till konsumenternainför valet av produkter. Dessa system kan och börvidareutvecklas utan att de komplikationer uppstår som såutförligt redovisas i betänkandet under rubriken . och (båda c) anför:Märkning av livsmedelMärkningen av livsmedel har förbättrats genom att varornamärks med ursprungsland och symbolmärkning för hög fiberhalteller låg fetthalt. Genom riksdagsbeslutet skallförpackade livsmedel märkas med ursprungsland. Enligtcenterpartiets uppfattning är inte detta tillräckligt utankravet om märkning med ursprungsland borde även gällaoförpackade livsmedel. Detta skulle kunna ske genom en skylt ianslutning till varans plats i butiken. Även blandprodukterborde märkas med det land varifrån den största andelen råvarorkommer. Exempel på sådana produkter är korv, köttbullar, syltoch saft.Kunskaper om livsmedelI annat sammanhang har tagit upp skolans viktigaroll för att ge en bättre kunskap om mat och kostvanor. Enaldrig så bra vara blir dålig om den i ett senare led behandlasfelaktigt. Det är därför viktigt att de människor som arbetarmed livsmedel har tillräckligt bra utbildning om livsmedel ochhur de skall behandlas. De gymnasiala utbildningarna medanknytning till handeln borde i större utsträckning än taupp denna del. Enligt uppfattning bordekost--hälsa-inslag med praktisk tillämpning ingå som en naturligdel i utbildningen.Märkning av vintillsatserUnder senare år har det vid ett antal tillfällen kommitalarmerande rapporter om giftiga tillsatser i vin. Förallergiker kan olika färgämnen och tillsatser skapa bekymmer.Det är enligt vår mening angeläget att det på vinförpackningarfinns uppgifter om vad drycken innehåller av sådana ämnen.3. () anför:En del av motionerna i detta betänkande har blivit föremål förfördjupad hantering och jag har där reserverat mig till förmånför de krav vi från sida fört fram i våramotioner.Men många av motionerna har i stället blvivit föremål förförenklad hantering, dvs. utskottet har på grund avarbetsbelastningen avstyrkt dem utan egentlig sakbehandling. Detär för del framför allt motioner kringdricksvatten och småskalig livsmedelsförädling som därigenom ejbehandlats. Vad gäller dricksvattnet utgår vi från att dennaoerhört angelägna fråga återkommer till i samband medriksdagsbehandlingen av miljöpolitiken våren 1991.När det gäller den småskaliga livsmedelsförädlingen avser viatt återkomma till den i samband med den fortsatta hanteringenav jordbrukets omställning. Dessa frågor måste då få enfördjupad behandling. Vi står självfallet fast vid de krav somvi fört fram i våra motioner.4. () anför:Miljöpartiet de gröna anser inte att livsmedelskontrollen ochinformationen om innehållet är tillräcklig . Detta är någotsom de många som lider av överkänslighet, astma och allergierofta får erfara.Information och märkningMänniskor i dagens samhälle har oftast dålig kontakt medproduktionen av livsmedel, och de livsmedel som säljs är oftainte råvaror utan olika former av färdigmat. Avståndet mellanproducent och konsument har ökat. Detta gör att det är svårt förmänniskor att bedöma kvaliteten på livsmedel. Urvalet av olikaslags livsmedel är mycket stort, vilket gör att det finns behovav information för att göra medvetna val. Information om olikaprodukter är en förutsättning för att marknadsekonomin skallkunna fungera. Därför är kontroll och märkning av livsmedel,konsumentkunskap i skolan, konsumentrådgivning och aktivaideella konsumentorganisationer nödvändiga.Miljöpartiet de gröna arbetar för att användningen av kemiskabekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen skallupphöra. Men det går inte att klara av . Vi anser attkonsumenterna har rätt att veta vilka bekämpningsmedel somanvänts vid odlingen av den mat de köper. Därför bör matvarormärkas med de bekämpningsmedel som använts i produktionen.Länsstyrelsernas rollVi anser att det behövs en person på varje länsstyrelse somtillsammans med länsveterinären ansvarar för livsmedelsfrågornaoch kan verka samordnande inom länet, främja mellankommunaltsamarbete och se till att kommunerna sköter tillsynen på etttillfredsställande sätt.Vatten som livsmedelVatten är vårt viktigaste livsmedel. I har vi varitbortskämda med god tillgång på vatten av god kvalitet. Som medså mycket annat är detta inte längre någon självklarhet. Denlångtgående miljöförstöringen, t.ex. försurningen, utgör ettstarkt hot mot vårt dricksvatten. Grundvatten håller på attförändras som en direkt följd av luftföroreningarna frånbilismen, flyget, sopförbränningen och industrin samt avgödsling vid jord- och skogsbruk. Utsläpp av svavel, kväveoxideroch kolväten måste drastiskt minska i och utomlands.Annars kommer försurningen att fortskrida med svåra följder fördricksvattenförsörjningen.De krav som vi framfört i våra motioner och som på grund avatt utskottet är överbelastat inte tagits upp till behandling nukommer vi att återkomma med, om de inte tillgodosetts viaregeringsförslag.