bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt med de ändringarna beträffande 3 § 2 mom. andra stycket att stycket erhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 3 § 2 mom.andra stycketOm ränteutgifterna Om ränteutgifternaöverstiger överstigerränteintäkterna med mer ränteintäkterna med merän eller -- än eller --om den skattskyldige inte om den skattskyldige intefyllt eller fråga fyllt eller frågaär om dödsbo som är om dödsbo sombehandlas som handelsbolag -- behandlas som handelsbolag --medges dock medges dockavdrag med avdrag med endast 70 procentav det överskjutande av det överskjutandebeloppet om inte annat beloppet om inte annatframgår av tredje stycket framgår av tredje stycketeller 4 mom. andra stycket. eller 4 mom. andra stycket.Till ränteintäkter Till ränteintäkterhänförs därvid endast hänförs därvid endastränta på 1. följande avkastning:banktillgodohavanden i svenskakronor och likvärdiga 1. Ränta påfordringar som betalas varje banktillgodohavanden i svenskaår med hela det vid kronor och likvärdigabeskattningsårets utgång fordringar som betalas varjeupplupna beloppet, 2. år med hela det vidskuldebrev i svenska kronor beskattningsårets utgångsom emitterats till en kurs upplupna beloppet.som inte understiger 90procent av skuldebrevets 2. Ränta respektivenominella belopp under sådan realisationsvinst somförutsättning att jämställs med räntaränta betalas enligt 29 § 2 mom. påoch beräknas efter samma skuldebrev som avses i 29 §räntesats under hela och givits ut mot ett vederlaglöptiden. som inte understiger av skuldebrevets nominella belopp under förutsättning att räntan betalas och beräknas efter samma räntesats eller efter en räntesats som följer ändringarna i den allmänna räntenivån. I fråga om obligationslån och liknande lån avses med vederlag kursen för de först utgivna skuldebreven i lånet.Regeringes förslag Utskottets förslag 3. Realisationsvinst som jämställs med ränta enligt 29 § 2 mom. på finansiellt instrument med en löptid på högst vars underliggande egendom är skuldebrev av det slag som avses i 2 eller hänförlig till ränteindex för fordringar i svenska kronor. 3 § 12 mom. sjätte stycket att stycket erhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse: 3 § 12 mom.sjätte stycketOm den skattskyldige visar att Om den skattskyldige visar attutomstående i betydande utomstående i betydandeomfattning äger del i omfattning äger del iföretaget och har rätt företaget och har rätttill utdelning, skall till utdelning, skallbestämmelserna i bestämmelserna iförsta--tredje styckena första--tredje styckenainte tillämpas, om inte inte tillämpas, om intesärskilda skäl särskilda skälföreligger. Härvidbeaktas även beaktas ävenförhållandena under de förhållandena under detio beskattningsår som tio beskattningsår somnärmast föregått närmast föregåttbeskattningsåret. Medutomstående avses sådana utomstående avses sådanapersoner på vilka personer på vilkabestämmelserna i bestämmelserna iförsta--tredje styckena första--tredje styckenatill följd av femte stycket till följd av femte stycketinte skall tillämpas. I inte skall tillämpas. Ifråga om realisationsvinst fråga om realisationsvinsttillämpas reglerna inte gäller dessutom att somheller på den del av den intäkt av tjänst skallsammanlagda vinsten utöver högst tas upp ettkvarstående sparad sammanlagt belopp som förutdelning för den den skattskyldige och honomskattskyldige och honom närstående under sammanärstående uppgår till 100tidsperiod som överstiger basbelopp för200 basbelopp för avyttringsåret enligt lagenavyttringsåret enligt lagen (1962:381) om allmän(1962:381) om allmän försäkring.försäkring. 7 § att lagrummet tillförs ett nytt moment, 11 mom., med följande som utskottets förslag betecknade lydelse: 7 § 11 mom. Här i riket bosatt fysisk person, som under vistelse utomlands åtnjutit avlöning eller annan därmed jämförlig förmån på grund av annan anställning där än anställning ombord på svenskt fartyg eller svenskt, danskt eller norskt luftfartyg, frikallas från skattskyldighet för inkomst som avses i 54 § första stycket f kommunalskattelagen (1928:370). I utlandet bosatt fysisk person och utländsk juridisk person frikallas från skattskyldighet för inkomst som avses i 54 § första stycket b kommunalskattelagen. 3. lag om ändring i (lagen (1990:000) om ändring i taxeringslagen (1990:324), 4. lag om ändring i lagen (1990:000) om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, 5. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 6. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt, 7. lag om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., 8. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med den ändringen att 11 kap. 2 § första stycket erhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 11 kap.2 §första stycketMed inkomst av an- Med inkomst av an-ställning avses lön i ställningavses lön ellerpengar eller andra annan ersättning i pengarskattepliktiga förmåner, eller andra skattepliktigasom en försäkrad har förmåner, som enfått såsom arbetstagare försäkrad har fåtti allmän eller enskild såsom arbetstagare itjänst. Med lön allmän eller enskildlikställs tjänst. Med lönkostnadsersättning som inte likställsenligt 10 § kostnadsersättning som inteuppbördslagen (1953:272) enligt 10 §undantas vid beräkning av uppbördslagen (1953:272)preliminär A-skatt. Till undantas vid beräkning avsådan inkomst räknas preliminär A-skatt. Tilldock inte från en och samme sådan inkomst räknasarbetsgivare utgiven lön dock inte från en och sammesom ej arbetsgivare utgiven lönuppgått till . som ejTill sådan inkomst uppgått till 1000 kronor.räknas inte heller Till sådan inkomstintäkt som avses i 32 § räknas inte heller1 mom. första stycket h och intäkt som avses i 32 §i kommunalskattelagen 1 mom. första stycket h och(1928:370) eller sådan i kommunalskattelagenersättning som enligt 1 (1928:370) eller sådan§ första stycket 2--6 ersättning som enligt 1lagen (1990:659) om § första stycket 2--6särskild löneskatt lagen (1990:659) omutgör underlag för särskild löneskattnämnda skatt. I fråga om utgör underlag förarbete som har utförts nämnda skatt. I fråga omutomlands bortses vid arbete som har utförtsberäkningen av utomlands bortses vidpensionsgrundande inkomst beräkningen avfrån sådana pensionsgrundande inkomstlönetillägg som betingas från sådanaav ökade levnadskostnader lönetillägg som betingasoch andra särskilda av ökade levnadskostnaderförhållanden i och andra särskildasysselsättningslandet. förhållanden iSåsom inkomst av sysselsättningslandet.anställning anses även Såsom inkomst av anställning anses ävena) sjukpenning enligt -- -- -- bedrivs självständigt.9. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter medden ändringen att 2 kap. 3 § erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse:Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 3 §Underlag för beräkning Underlag för beräkningav avgifterna är summan av av avgifterna är summan avvad arbetsgivaren under vad arbetsgivaren underåret har utgett som lön året har utgett som löni pengar eller annan i pengar eller annanersättning för utfört ersättning för utförtarbete, dock inte pension, arbete eller eljest medeller andra skattepliktiga anledning av tjänsten, dockförmåner eller, i fall inte pension, eller andrasom avses i 3 kap. 2 § skattepliktiga förmånerandra stycket lagen (1962:381) eller, i fall som avses i 3om allmän försäkring, kap. 2 § andra stycketannan ersättning för lagen (1962:381) om allmänutfört arbete. Bidrag som försäkring, annanavses i 11 kap. 2 § ersättning för utförtförsta stycket m) lagen om arbete. Bidrag som avses i 11allmän försäkring kap. 2 § första stycketlikställs med lön. Med m) lagen om allmänlön likställs även försäkring likställskostnadsersättning som inte med lön. Med lönenligt 10 § likställs ävenuppbördslagen (1953:272) kostnadsersättning som inteundantas vid beräkning av enligt 10 §preliminär A-skatt. uppbördslagen (1953:272) undantas vid beräkning av preliminär A-skatt.Med lön -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- av pensionsutfästelsem.m.Värdet av -- -- -- -- -- -- -- -- -- -- 4 och 5 §§.10. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt,11. lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning av statliginkomstskatt för ackumulerad inkomst,12. lag om ändring i lagen (1955:257) om inventering avvarulager för inkomsttaxeringen,13. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,14. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),15. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69),16. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar,17. lag om ändring i lagen (1972:78) om skatt för gemensamtkommunalt ändamål,18. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam,19. lag om ändring i bokföringslagen (1976:125),20. lag om ändring i jordbruksbokföringslagen (1979:141),21. lag om ändring i utsökningsbalken,22. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter,24. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländskskatt,25. lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare,26. lag om ändring i lagen (1990:326) om skatteavdrag i vissafall från folkpension,27. lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv,28. lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver med de ändringarna beträffande1 § första stycket att stycket erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 1 §första stycketEtt företag som har Ett företag som vidobeskattade reserver vid utgången av detutgången av det beskattningsår sombeskattningsår som avslutats närmast föreavslutats närmast före och som obeskattade reserver kan 1991 kan i den omfattning som anges i dennaomfattning som anges i denna lag få uppskov medlag få uppskov med beskattningen vidbeskattningen vid återföringen avåterföringen av reserverna. avses i denna lag fysiska ochavses i denna lag fysiska och juridiska personer medjuridiska personer med undantag för dödsbon somundantag för dödsbon som behandlas som handelsbolag.behandlas som handelsbolag. 5 § femte stycket att stycket erhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 5 §femte stycketHar den förvärvskälla Har den förvärvskällatill vilken de obeskattade eller, i fråga omreserverna hänför sig handelsbolag, den verksamhet,upphört, skall till vilken de obeskattadeåterstående del av reserverna hänför siguppskovsbeloppet upphört, skalltas upp till beskattning. återstående del avDetta gäller inte om en uppskovsbeloppet omedelbartfysisk person överför tas upp till beskattning.sin näringsverksamhet eller Detta gäller inte om endriften av denna till ett fysisk person överföraktiebolag om sin näringsverksamhet ellerintressegemenskap råder driften av denna till ettmellan företagen. aktiebolag omÅterstående del av intressegemenskap råderuppskovsbeloppet skall i mellan företagen.sådana fall tas upp till Återstående del avbeskattning hos aktiebolaget uppskovsbeloppet skall ienligt bestämmelserna i sådana fall tas upp tilldenna lag. Vid tillämpning beskattning hos aktiebolagetav detta stycke anses enligt bestämmelserna iintressegemenskap råda denna lag. Vad nu sagtsmellan företag som står gäller även i de fallunder i huvudsak gemensam verksamhet i handelsbolagledning. eller driften av denna överförs till ett aktiebolag om intressegemenskap råder mellan företagen. Med återstående del av uppskovsbeloppet avses i dessa fall så stor andel av beloppet som motsvarar den andel av bolagets inkomst som belöper på delägare som är fysiska personer.Vid tillämpning av detta stycke anses intressegemenskap råda mellan företag som står under i huvudsak gemensam ledning. 29. lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, 30. lag om ändring i lagen (1990:668) om nedsättning av vissa underhållsbidrag, 31. lag om särskilda regler för avsättning till resultatutjämningsfond vid taxering, 32. lag om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1991 och taxeringar, 33. lag om upphävande av lagen (1927:321) om utskiftningsskatt, 34. lag om upphävande av lagen (1933:395) om ersättningsskatt, 35. lag om höjning av den allmänna löneavgiften intill utgången av . dels antar följande av utskottet upprättade förslag tilla) Förslag tillLag om ändring i lagen (1982:1193) om skattereduktion förfackföreningsavgiftHärigenom föreskrivs att 2 § lagen (1982:1193) omskattereduktion för fackföreningsavgift skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §Underlag för beräkning Underlag för beräkningav skattereduktion är av skattereduktion ärmedlemsavgift som den medlemsavgift samtskattskyldige under mätnings- ochinkomståret har erlagt till granskningsavgift som denarbetstagarorganisation, dock skattskyldige underhögst . Med inkomståret har erlagt tillarbetstagarorganisation arbetstagarorganisation. Medförstås sådan arbetstagarorganisationorganisation som avses i lagen förstås sådan(1976:580) om organisation som avses i lagenmedbestämmande i (1976:580) omarbetslivet. medbestämmande i arbetslivet.Underlaget avrundas nedåt till helt tiotal kronor.Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. b) Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:685) om upphävande av lagen(1979:610) om allmän investeringsreservHärigenom föreskrivs att lagen (1990:685) om upphävande avlagen (1979:610) om allmän investeringsreserv skall ha följandelydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseEnligt beslut föreskrivs att lagen (1979:610) omallmän investeringsreserv skall upphöra att gälla vid utgångenav . Lagen tillämpas alltjämt vid 1990 och tidigare årstaxeringar. För beskattningsår som avslutats före den 30 april1990 tillämpas lagen även vid taxering.I fråga om avsättningar I fråga om avsättningarsom skett enligt den som skett enligt denupphävda lagen skall denna upphävda lagen skall dennatillämpas även vid tillämpas även vidsenare års taxeringar. senare års taxeringar. Ianspråktagande av investeringsreserv skall års taxering ske i inkomstslaget näringsverksamhet.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.Stockholm den 4 december 1990På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), LisbethStaaf-Igelström (s), () och iGislaved (s).Reservationer1. En tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften, m.m.(mom. 1 och mom. 57 i motsvarande del), och (alla m)hardels anfört följande:I propositionen lämnas förslag om kompletterande lagstiftningi anslutning till riksdagsbeslutet om en omläggning avbeskattningen.Den beslutade skatteomläggningen innebär en sänkning avmarginalskatterna, en separat kapitalinkomst- ochkapitalvinstbeskattning och en omläggning av bolagsbeskattningengenom sänkt skattesats och breddad bas. Moderatasamlingspartiet, som drivit dessa krav, gav demockså sitt stöd i riksdagen.Utgångspunkter för riksdagsmajoriteten var emellertid ettoförändrat högt skattetryck. Det innebar att flera skatterhöjdes och att nya infördes i syfte att fullt ut finansieramarginalskattesänkningen. Den moderata ståndpunkten är attskattetrycket måste sänkas. Vi avvisade därför flera av deskattehöjningar som föreslogs av regeringen och beslutades av enriksdagsmajoritet. Det gällde exempelvis breddningen avmervärdeskattebasen, skärpningen av bostadsbeskattningen,införandet av en ny permanent pensionsskatt och ökad skatt pånyföretagande.Reglerna för när motion får väckas i innebär att vinu nödgas begränsa oss till frågor som har anknytning till vadsom behandlas i föreliggande proposition. Yrkanden som liggerutanför denna ram skall inte tas upp i detta sammanhang. Vikommer under den allmänna motionsperioden attredovisa vår syn på skattepolitiken och lägga konkreta förslagför främst beskattningsåret 1992.Vi vill i detta sammanhang framhålla att förslagen ipropositionen är bristfälligt beredda. Visserligen har utskottetlåtit lagrådsgranska en del av de förslag som regeringen intehar förelagt lagrådet. kvarstår emellertid attförslag som bort lagrådsgranskas inte blivit granskade.Bland de skatteskärpningar och nya skatter somriksdagsmajoriteten drev igenom ingick en särskildlöneskatt på 22,av vissa förvärvsinkomster. Avsikten varatt till utarbeta särskilda regler så att denna nya skattockså skulle omfatta pensionen. Det förslag regeringen harutarbetat och remitterat till lagrådet har dock fått såomfattande kritik att det inte kunnat föreläggas riksdagen.Regeringen avser att utarbeta ett nytt förslag till i vår så attny lagstiftning kan träda i kraft . I avvaktan pådetta föreslås att den allmänna löneavgiften höjs med 1,3procentenheter till 1,. Syftetär att kompensera det bortfall av finansiering som enligtregeringen uppstår på grund av att löneskatten på pensioner integenomförs som planerat.Den föreslagna höjningen av den allmänna löneavgiften innebärytterligare kostnadsökningar för företag, kommuner ochlandsting. Förslaget kommer som kostnadsutvecklingenhär i landet framstår som ett av våra största problem. Desvenska företagen har svårt att behålla sinamarknadsandelar, vilket återverkar på produktion ochsysselsättning. För kommuner och landsting innebär förslaget attden redan besvärliga finansiella situationen förvärras ännu mer.För att genomföra skattehöjningen ser sig utskottsmajoritetentvingad att -- i strid mot de ekonomisk-politiska riktlinjerregeringen själv förelagt -- öka de offentligautgifterna genom att i förväg lova nya statliga bidrag för attfrämja sysselsättningen i bl.a. kommunsektorn. Därmed förvärraskonsekvenserna av förslaget som finansieringsmotivetförlorar trovärdighet. De föreslagna åtgärderna försämrarkonkurrenskraften och omintetgör möjligheterna att genom sänktskattetryck främja den svenska ekonomin. Ambitionen måste istället vara att, genom de generellt verkande åtgärder somföreslagits i den gemensamma motion som väckts av moderatasamlingspartiet och , skapa en långsiktigt hållbarbalans i ekonomin.Redan i våras avvisade vi förslaget om en särskild löneskatt.Vi vidhåller vår inställning i denna fråga. På samma grundavvisar vi också det nu aktuella förslaget om en höjning av denallmänna löneavgiften och tillstyrker alltså motion Sk33 i dessadelar. Därmed tillgodoses också avslagsyrkandena i motionernaSk32, Sk35 och Sk40.dels vid moment 1 och moment 57 i motsvarande delhemställt1. beträffande en tillfällig höjning av den allmännalöneavgiften, m.m.57. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt riksdagena)med bifall till motionerna 1990/91:Sk32 yrkande 1,1990/91:Sk33 yrkande 1, 1990/91:Sk35 yrkande 1 och1990/91:Sk40 yrkande 3 avslår det i proposition 1990/91:54framlagda förslaget om en tillfällig höjning av den allmännalöneavgiften,b) med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 2 hosregeringen begär förslag om avskaffande av den särskildalöneskatten,c) avslår motionerna 1990/91:Sk32 yrkande 2 och1990/91:Sk40 yrkande 4.2. En tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften, m.m.(mom. 1 och mom. 57 i motsvarande del)och (båda fp) hardels anfört följande:I propositionen läggs en lång rad förslag om tekniskaförändringar och kompletteringar av den skattereform sombeslutades på grundval av ochsocialdemokraternas förslag. Vi ställer oss självfallet bakomdessa förslag.Regeringens förslag om att tillfälligt höja den allmännalöneavgiften ingår däremot inte iskattereformen. En sådan höjning ger företag, liksom kommuneroch landsting, stora kostnadsökningar. I ett läge där Sverigesekonomi dras med allvarliga problem, som en annalkandelågkonjunktur förvärrar utsikterna och skattestoppråder för kommuner och landsting, är detta inte rätt väg att gå.Kostnadsökningen i näringslivet är alldeles för hög ändå ochutgör i själva verket ett av de mer akuta problemen för svenskekonomi. Bakgrunden till förslaget är att den särskildalöneskatten på intjänade pensionsförmåner (som ingår iskattereformen) av tekniska skäl inte kan genomföras förrän . Vi anser dock -- tvärtemot regeringen -- att entillfällig lindring av kostnadsbördan är att föredra framför enförsämring.För att genomföra skattehöjningen ser sig utskottsmajoritetentvingad att öka de offentliga utgifterna genom att i förväg lovanya statliga bidrag för att främja sysselsättningen ochunderlätta för kommunerna. Därmed förvärras konsekvenserna avförslaget som finansieringsmotivet förlorartrovärdighet. Det kan inte vara riktigt att möta exempelvisalltför stora lönekostnadsökningar med ökade offentligautgifter. Med sådana åtgärder försämras både konkurrenskraftenoch möjligheterna att genom sänkt skattetryck främja den svenskaekonomin. Ambitionen bör i stället vara att genom en generelltverkande ekonomisk politik skapa goda förutsättningar för balansi ekonomin.Med det anförda avstyrker vi propositionen i denna del ochtillstyrker således motionärernas yrkanden om avslag på dennaskattehöjning.dels vid moment 1 och moment 57 i motsvarande delhemställt1. beträffande en tillfällig höjning av den allmännalöneavgiften, m.m.57. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt riksdagena) med bifall till motionerna 1990/91:Sk32 yrkande 1,1990/91:Sk33 yrkande 1, 1990/91:Sk35 yrkande 1 och1990/91:Sk40 yrkande 3 avslår det i proposition 1990/91:54framlagda förslaget om en tillfällig höjning av den allmännalöneavgiften,b) avslår motion 1990/91:Sk33 yrkande 2 angående avskaffandeav den särskilda löneskatten,c) avslår motionerna 1990/91:Sk32 yrkande 2 och1990/91:Sk40 yrkande 4.3. En tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften, m.m.(mom. 1 och mom. 57 i motsvarande del)och (båda c)hardels anfört följande:Omfånget av den nu aktuella propositionen, som sägs utgöra dentredje och slutgiltiga etappen av skattereformen, speglar denbrådska med vilken de tidigare etapperna genomdrevs. Attregeringen och utskottet inte hann ta hänsyn till den kritik somriktats mot skilda delar av förslaget medför nu att man tvingasdra tillbaka eller ändra en rad tidigare beslut. Det framgårockså av propositionen att väsentliga delar fortfarandeåterstår. Planerna på en snabb reform har alltså blivit enutdragen process.De delar av reformen som har genomförts har haft enrad effekter. En positiv effekt är att hushållen blivit mindrebenägna att låna och handla på kredit. Till de negativaeffekterna hör en hög inflation med tillhörandekompensationskrav, stegrade bostadskostnader och ett snettekonomiskt utfall till nackdel för de svaga grupperna, inteminst i glesbygden. De negativa effekterna har väckt bredaprotester från allmänheten.Centern redovisade i sina partimotioner --1989/90:Sk96 och 1989/90:Sk113 -- ett heltäckande alternativmed ett utfall som skulle ha blivit mer jämlikt mellan olikainkomstgrupper och mellan olika regioner. Rundgången av skatteroch bidrag skulle ha blivit lägre, liksom också inflationen. Ihöst har vi i partimotionen 1990/91:Fi11 återigen redovisathur vi ser på skattereformen och skattepolitiken, och under denallmänna motionstiden kommer vi att i sin helhet redovisa deförändringar av skattereformen och skattesystemet i övrigt somvi vill genomföra. I de nu aktuella motionerna -- 1990/91:Sk1som har väckts med anledning av och 1990/91:Sk40-- går vi in på olika detaljer med anledning av de förslag somregeringen nu lägger fram men tar också upp andra merprincipiella frågor. Vi begär bl.a. en omprövning avskattereformens finansiering inom några områden, bl.a. ifördelningspolitiskt, regionalpolitiskt och samhällsekonomisktsyfte. Med den finansiering som vi föreslår för våraskattesänkningar åstadkommer vi även en viss sänkning av dentotala skattekvoten redan under nästa budgetår.I denna reservation avvisar vi förslaget om en höjning av denallmänna löneavgiften. Övriga frågor återkommer vi till i andrareservationer i detta betänkande.Syftet med den särskilda löneskatten är att åstadkommaneutralitet i beskattningen av olika förvärvsinkomster.