bet · GE01TU5 · 1990-11-06 00:00:00 — föreslog för övrigt i enframställning till regeringen en höjning av den i2a§ FelpL föreskrivna övre gränsen för felparkeringensbelopp till 500kr.Genom ändringar (SFS 1990:815 och 816) i ovannämndaförordningar, som trädde i kraft , harregeringen för övrigt föreskrivit höjningar av avgifternasbelopp till högst . resp. 700kr.Utskottet avstyrker således motionsförslaget.4.13 Slopande av det högsta belopp som kommun får fastställafelparkeringsavgift tillSom nämnts ovan får kommun, som äger rätt att fastställafelparkeringsavgift, fastställa sådan till -- numera -- högst500 kr.I motion T933 (vpk) begärs -- i syfte att biltrafiken iStockholm skall minskas av hänsyn till miljön -- att kommun somäger fastställa felparkeringsavgifter inte skall vara bundentill ett högsta belopp för avgifterna.Svenska kommunförbundet föreslog i ovannämnda framställningatt kommunerna skulle få fria händer att bestämma storleken påfelparkeringsavgifterna. Regeringen medgav inte detta.Utskottet är inte heller berett att stödja ett sådantförslag. Motionsförslaget bör därför inte föranleda någotinitiativ av . Det avstyrks således.4.14 Skyddsregler för underåriga vid körning inom inhägnatområde o.d.I motion T416 (s) anförs att ett barn får köra ensnabb motorcykel utan skyddshjälm inom ett område, om detta ärinhägnat med staket eller anses som övnings-, jordbruks- ellerskogsbruksområde. Motionärerna begär att krav på skyddsregler --med bl.a. krav på användande av skyddshjälm -- skall föreskrivasför underåriga vid körning inom inhägnade områden o.d.Vägtrafikkungörelsen -- med bl.a. det straffsanktioneradekravet enligt 117b§ att den som har fyllt skallanvända skyddshjälm under färd med motorcykel eller moped --gäller enligt 1 § för trafik på väg, varmed enligt 2§ avses(1) sådan väg, gata, torg och annan led eller plats som allmäntanvänds för trafik med motorfordon, (2) led som är anordnad förcykeltrafik samt (3) gång- eller ridbana invid led eller platssom nu nämnts.Om man inför "hjälmkrav" vid körning med motorcykel inominhägnat område måste -- för att kravet skall bli effektivt --en sanktion vid åsidosättande av kravet föreskrivas, polisen haresurser att övervaka att kravet uppfylls och myndighet kunnabesluta om påföljd för den som åsidosätter kravet. Utskottetanser inte att man bör belasta polisen samt åklagar- ochdomstolsväsendet med sådana uppgifter, som torde få betraktassom mindre angelägna i jämförelse med de uppgifter som åvilardessa organ.Utskottet kan således inte ställa sig bakom motionsyrkandet,vilket därmed avstyrks.5 Fordonsfrågor m.m.5.1 Stimulanser för framtagning av elmotordrivna bilarI motion T413 (m) begärs av miljöskäl att statsmakterna påolika sätt skall stimulera ombyggnad av vanligaförbränningsmotordrivna bilar till elmotordrivna bilar.Motionärerna tänker sig konkret att en begagnadförbränningsmotordriven bil byggs om till eldrift för attbefordra förare och en passagerare, att den därvid ges entotalvikt på högst , inrättas för en hastighet av högst50 km/tim samt får ägas och föras redan av den som har fyllt 16år. Kraven på det förarprov som skall genomgås för att förvärvabehörighet att framföra fordonet skall vara lägre än det som förnärvarande gäller för framförande av personbilar.I motion T435 (c) framhålls behovet av nya avgasfria fordon,och det föreslås att skall uttala sig för att en radåtgärder av ekonomisk natur införs för att stimulera tillanvändning av elmotordrivna bilar.Även om ekonomiskt stöd och lägre krav i vissa avseendenskulle ställas för att främja framtagning av elmotordrivna bilartorde intresset för sådana bilar ännu vara begränsat, främst pågrund av att det ännu inte finns batterier för drift av elbilarsom har sådan vikt och kan ge sådan körsträcka som tillgodosermarknadens krav. Forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) somsyftar till framtagning av bättre batterier för eldrift avfordon pågår emellertid på olika håll i världen. Bl.a. bedriverABB sådant arbete. I dagens läge synes FoU-insatser vara mera angelägna än sådana som föreslås i motionenför att främja framtagning av elmotordrivna bilar. Utskottet ärdärför inte berett att stödja motionsförslagen,vilka således avstyrks.5.2 "Ungdomsbil"räcker det med att ha traktorkort för att påväg få föra traktor som är försedd med gummihjul. Traktorkortfår enligt 29§ KKL utfärdas för den som har fyllt eller,om särskilda skäl föreligger, för den som har fyllt 15 år.Traktorkort räcker också för att få föra s.k epatraktoreroch s.k. A-traktorer. Dessa typer av fordon är ombyggda bilarsom används av unga. De får inte framföras med högre hastighetän . I betänkandena /86:1 (s.12--13) och TU1987/88:1 (s.19--21) har utskottet lämnat närmare redogörelserför bestämmelserna om epatraktorerna och A-traktorerna. Dessabestämmelser gäller fortfarande.I motion T248 (m) yrkande 17 begärs -- som ett bättrefordonsalternativ för de unga än epatraktorerna -- att itrafiken skall få finnas personbilar som har byggts om för enhastighet av högst och som får framföras av den somhar fyllt och har genomgått ett godkänt teori- ochkörprov.Utskottet avstyrkte i betänkande /88:16 (s.22)likartade motionsförslag om fordon för de unga. Utskottethänvisade till vissa förutskickade förslag om motorredskap ochtraktorer, som statsmakterna sedermera (se nedan) fattade beslutom och som enligt utskottets mening till viss del skulletillgodose motionsförslagen.De förutskickade förslagen framlades sedermera i proposition1988/89:48 om vissa ändrade bestämmelser om motorredskap ochtraktorer, som behandlades av (bet.1988/89:TU19, rskr. Till följd av beslut medanledning av propositionen skulle fr.o.m den 1 januari 1991B-körkort krävas för att få föra "trafiktraktor" -- dvs. sammakrav som gäller för personbil. Annan traktor än trafiktraktor-- "jordbrukstraktor" -- skulle på väg få framföras endast avden som har körkort eller traktorkort. Till kategorintrafiktraktorer skulle hänföras i huvudsak traktorer som har entjänstevikt över och som används på väg som inte ärenskild.En bil som byggs om till ett dragfordon och därvid inte kanframföras med högre hastighet än och endast medsvårighet kan ändras så att det kan framföras med högrehastighet skulle anses som trafiktraktor. Om fordonetstjänstevikt blir högst och det inte kan framföras medhögre hastighet än och endast med svårighet kundeändras så att det kan framföras med högre hastighet skulle docki fråga om förarbehörighet tillämpas de bestämmelser som skullegälla för jordbrukstraktor. Föreskrifter härom meddelade sedanregeringen i förordningen (1989:947) om klassificering av vissafordon som trafiktraktorer -- vilken förordning skulle träda ikraft den 1 januari 1991.I samband med behandlingen i betänkande 1988/89:TU19 avpropositionen 1988/89:48 behandlade utskottet återigen (s. 9)ett motionsförslag som var likartat med det här aktuella.Utskottet avstyrkte även detta motionsförslag. Utskottethänvisade till att syftet med motionsförslaget skulle enligtutskottets mening i lämplig utsträckning komma att tillgodosesgenom förslaget att traktorkort skulle räcka för att få förabilar som byggs om till traktorer och därvid får en tjänsteviktom högst och en konstruktiv hastighetsbegränsning till30 km/tim.I den avgivna och till trafikutskottet remitteradeproposition 1990/91:35 om uppskjutande av ikraftträdandet avvissa ändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer, m.m.föreslås nu att ikraftträdandet av vissa av de av riksdagenbeslutade ändringarna beträffande motorredskap och traktorerskall skjutas upp till i avvaktan påresultatet av visst pågående harmoniseringsarbete inom deneuropeiska gemenskapen. Vid bifall till propositionen beräknasäven ikraftträdandet av förordningen (1989:947) omklassificering av vissa fordon som trafiktraktorer komma attuppskjutas till den 1 januari 1993.I avvaktan på resultat av nämnda harmoniseringsarbete somtorde bli av betydelse även för tillåtligheten av en"ungdomsbil" är utskottet inte berett att förorda någotinitiativ av med anledning av här aktuellt förslag imotion T248 (m), som således avstyrks.5.3 Begränsning av motorstyrka i lätta fordon i förhållandetill fordonets viktI motion T442 (mp) begärs av hänsyn till trafiksäkerheten ochför att avgasutsläppen skall minskas att motorfordon med entotalvikt av högst inte skall få införas till ellerförsäljas i vårt land -- när det gäller 1991, 1992 och 1993 årsmodeller om motorstyrkan är större än 90 hästkrafter per tonvikt och när det gäller modell och senare års modellerom motorstyrkan är större än 80 hästkrafter per ton vikt.I lagstiftningen finns inte några föreskrifter om begränsningav motorstyrkan hos motordrivna fordon. En begränsning finnsdäremot genom att inköps- och driftkostnaderna för motorstarkafordon är högre än för motorsvaga, vilket påverkar utbud av ochefterfrågan på motorstarka fordon. Detta har särskilt blivitmärkbart mot bakgrund av de kraftiga höjningar avbränslepriset som har skett.Utskottet är inte berett att förorda någon vidareåtgärd med anledning av motionsförslaget. Det avstyrks således.Det kan i detta sammanhang nämnas attmiljöavgiftsutredningen (ME 1988:03) -- som har haft tilluppgift att analysera förutsättningarna för en ökad användningav ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken -- i sitt avgivnaslutbetänkande (SOU 1990:59) Sätt värde på miljön! Miljöavgifteroch andra ekonomiska styrmedel bl.a. har föreslagit attförsäljningsskatten på motorfordon skall kompletteras med enskatt på bilar som har hög motorstyrka i förhållande tillvikten.5.4 Användning av alternativ till katalysatorer föravgasreningGällande krav på avgasrening av bilar finns i bilavgaslagen(1986:1386). Lagens grundläggande syfte är att förebygga attskador uppstår på människors hälsa och i miljön till följd avutsläpp i luften av avgaser m.m. från bilar och andramotordrivna fordon. Lagen, som är utformad som en ramlag, gerregeringen och underställda myndigheter möjligheter att meddelapreciserade och detaljerade föreskrifter. Sådana föreskrifterhar meddelats i bilavgasförordningen (1987:586) som kompletterasmed föreskrifter av -- i vissa frågorefter samråd med TSV. Föreskrifterna innehåller bl.a.bestämmelser om högsta utsläppsvärden för olika ämnen och omprovningsmetoder.Enligt proposition 1986/87:56 om bilavgaslag, som liggertill grund för gällande avgaslagstiftning, hade frågor om dennärmare utformningen av erforderliga kontrollmetoder m.m. förgenomförande av skärpta avgaskrav behandlats av länderna i dens.k. Stockholmsgruppen, som bestod av , , ,, , , och . Arbetet igruppen hade dessutom följts av ochNederländerna som observatörer. "Stockholmsgruppen" hade antagitett förslag till internationella rekommendationer i frågorna.För svensk del hade dessa frågor behandlats i en särskildarbetsgrupp med representanter för ,, AB ochBilindustriföreningen.I motion T426 (fp) begärs att skall uttala sigpositivt för att alternativ till katalysatorer för avgasreningprövas. Motionären framhåller som alternativ dels det s.k.LEMI-systemet som bygger på behandling avinsugningsluften/gasen, dels -- för bilar som kan drivas medblyfri bensin -- en enklare form av katalytisk rening.Med anledning av ett motionsförslag om att skulleuttala att avgaskrav och bilprovningsbestämmelser inte skall fåförhindra utveckling av och försök med ny teknik föravgasrening, framhöll utskottet i betänkande 1989/90:TU9 (s.35--36)att det förhållandet att föreskrifterna om kontrollmetoder m.m.hade grundats på internationellt samarbete borde vara ägnat attminska farhågorna för att de ensidigt skulle gynnabiltillverkare och tillverkare av utrustning som minskaravgasutsläppen.Utskottet framhöll i betänkandet att man inte en gång föralla kan bestämma vilka metoder för avgasrening som bör komma ifråga. Avgasreningen på nya bensinmotordrivna personbilarbygger, anförde utskottet, på användning av katalysatorer.Möjligen kan, anförde utskottet vidare, alternativ som bygger påbehandling av insugningsluften/gasen bli effektiva liksom andrametoder som forsknings- och utvecklingsverksamhet kanframbringa.Utskottet underströk att avgaskraven ochbilprovningsbestämmelserna inte får vara så utformade att deförhindrar utveckling av och försök med ny teknik.På förslag av utskottet beslöt (rskr. 1989/90:74)som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.Med anledning av det nu aktuella motionsförslaget villutskottet erinra om det sålunda anförda. Härmed synesmotionsförslaget kunna lämnas utan någon vidareåtgärd.Det bör nämnas att skrivelse har i maj i åröverlämnats från tillmiljödepartementet.5.5 Avgasdeklarationer på motorfordonFör registreringsbesiktning eller vid typbesiktning av nybilmodell krävs avgascertifikat för "motorfamiljen".Avgascertifikat utfärdas efter provning av AB SvenskBilprovning. Provningsresultatet anges däri och det tillställsbiltillverkaren eller, om bilmodellen har tillverkats utomlands,biltillverkarens ställföreträdare i Sverige.I motion T220 (mp) yrkande 15 begärs föreskrifter om attinformation om kväveoxidutsläpp och kolväteutsläpp(avgasdeklarationer) skall fr.o.m. lämnas iannonser och försäljningsbroschyrer för motorfordon.Motionärerna framhåller att det är viktigt för den enskildebilköparen att få veta vilka miljöegenskaper den bil har som hanöverväger att köpa.Avgascertifikatet ger sådan information som motionärernaönskar. Uppgifter i certifikatet kan efterfrågas hos AB SvenskBilprovning och hos biltillverkaren resp. hos dennesställföreträdare.Enligt utskottets mening skulle det emellertid vara lämpligtom bilköparna kunde få information om nya personbilarsmiljöegenskaper t.ex. i form av avgasdeklarationer på samma sättsom bilköparna får information om nya personbilarsbränsleförbrukning.Utskottet är dock inte berett att nu föreslå attföreskrifter om avgasdeklarationer skall meddelas. Eventuellainitiativ av bilbranschen bör avvaktas. Utskottet vill ianslutning härtill erinra om att bl.a. kanutfärda riktlinjer för näringsidkares marknadsföring.Motionsförslaget bör sålunda inte föranledanågot initiativ av . Det avstyrks därmed.5.6 Kontroll av utvändigt buller från fordon, m.m.I motion T401 (fp) begärs som delar i ett handlingsprogram motbuller i miljön dels i yrkande 1 att ett system skall införasför kontroll i bullerhänseende av fordon både i produktionen ochi vägtrafiken, dels i yrkande 2 att istället för TSV skall ha att meddela närmare föreskrifter omtrafikbuller. Enligt motionärerna bör fordonsbuller betraktassom miljöproblem, och föreskrifter om sådant buller därförmeddelas av naturvårdsverket.För personbilar, bussar, lastbilar, motorcyklar och mopederfinns i 9a och 9b§§ FK föreskrifter om högsta tillåtnabuller. I utrustningskraven enligt FK för dessa fordon ingårljuddämpare. Högsta tillåtna buller års modeller är84 decibel (A). Denna bullergräns avser tunga lastbilar medmotoreffekt om 150 kW och högre.TSV har med stöd av bemyndiganden i 102 och 104 §§ FK tillkomplettering av föreskrifterna i 9a och 9b§§ FK om högstatillåtna buller för personbilar m.fl. fordon meddelatFöreskrifter om utvändigt fordonsbuller (TSVFS 1985:10).Vid bullermätning på en bil enligt TSVs föreskrifteraccelereras fordonet förbi en mikrofon. Ingångshastigheten tillmätområdet, som är med tillägg för fordonets längd, är15och utgångshastigheten 25. Det totalabullret mäts därvid.För traktorer och motorredskap finns inte i FK föreskrifterom högsta buller och krav på ljuddämpare. För dessa fordongäller inte heller krav på kontrollbesiktning.Bullerkontrollen vid registreringsbesiktningen ellertypbesiktningen grundas i på intyg av biltillverkaren. Ivissa länder krävs certifiering och i andra görsstickprovskontroller av nyproducerade bilar.Bullerkontroll av fordon ute i trafiken sker främst i sambandmed kontrollbesiktningen. Vid kontrollbesiktningen skall sålundaenligt AB anvisningar ljuddämpningen(bullernivån) i tveksamma fall kontrolleras genom attavgasljudet avlyssnas av medhjälpare i samband med provkörning,varvid området för avlyssning skall väljas så "öppet" sommöjligt. Inom bolaget pågår emellertid arbete med att ta framapparatur för bullerkontrollen vid kontrollbesiktningen. Vidflygande inspektion enligt FK kan också bullerkontrollförekomma.Allteftersom fordonshastigheten ökas blir bullret fråndäcken starkare och dominerar beträffande en tung lastbil redanvid en fart av . Däcksbullret är beroendeav däcksmönstret, däcksfabrikatet, slitaget samtvägbeläggningen m.m. Forskning pågår inom däcksindustrin ochinom vägväsendet om hur man skall minska däcksbullret. Bl.a.provas dränerande, ljudabsorberande vägbeläggningar.Inom ramen för det internationella samarbetet förharmonisering av vägtrafikregler m.m. utarbetas för närvarandeförslag till normer för däcksbuller.Jordbruksutskottet har i sitt avgivna betänkande1990/91: JoU17 med anledning av bl.a. en motion av här aktuellamotionärer föreslagit att en samlad aktionsplan mot buller skallskyndsamt föreläggas . Utskottet förutsätter att frågorom kontroll av fordonsbuller kommer att övervägas i dettasammanhang. I avvaktan på sådana överväganden synesmotionsförslaget om bullerkontroll inte nu böra föranleda någonriksdagens särskilda åtgärd. Det avstyrks sålunda.Utskottet är inte heller berett att nu förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsförslaget omöverflyttning av TSVs befogenhet att meddela föreskrifter omtrafikbuller till . Även detta motionsförslagavstyrks.5.7 Kvalitetsdeklaration på bromsbelägg som används i tungafordonI motion T405 (s) påpekas att bromsbeläggen i lastbilar ochbussar inte bibehåller funktionsförmågan vid långtidsbelastningoch vid hårda inbromsningar och att detta problem har ökat efterinförandet av asbestfria bromsbelägg. Motionärerna begär därförkrav på kvalitetsdeklaration för bromsbelägg som används i tungafordon.Vid registreringsbesiktningen och typbesiktningen av fordonundersöks bl.a. bromssystemet och komponenterna i detta. Görsefter registreringsbesiktningen eller efter det att fordonet hartagits upp i typintyg ändring i fordonet så att det inte längreöverensstämmer med utförandet vid besiktningen eller närtypintyget utfärdades eller har i övrigt fordonet ändrats så attdess beskattningsförhållande påverkas skallregistreringsbesiktning också ske.Med stöd av 104 § FK har emellertid TSV utfärdat regler(TSVFS 1982:95) om undantag frånregistreringsbesiktningsskyldighet. Enligt dessa regler gällerbl.a. undantag från registreringsbesiktningsskyldighet förutbyte av komponenter i ett fordons bromssystem, om utbytet skermot reservdelar som av fordons- eller reservdelstillverkaren harbefunnits och angivits ha prestanda som är minst likvärdiga medoriginalkomponentens och utbytet kan ske utan ingrepp ibromssystemets grundkonstruktion. TSV inhämtar för närvarandesynpunkter på ett förslag om ändring av dessa regler av innebördatt prestandakravet skall anses uppfyllt om provning har utförtsmed godkänt resultat enligt Svensk Standard SS 3602 ellermotsvarande. Ändringsförslaget innebär en skärpning av kravetför undantag från registreringsbesiktningsskyldighet iförhållande till tidigare. Om ändringsförslaget genomförstillgodoses motionärernas önskemål. Något initiativmed anledning av motionsförslaget synes inte vara påkallat. Detavstyrks således.5.8 Låsningsfria bromsarVissa dyrare bilar utrustas med bromssystem som är såutformade att låsning av bromsarna motverkas vid inbromsning(eller ABS-system).I motion T408 (m) framhålls att med låsningsfria bromsarundanröjs risken för att bilföraren i en paniksituation bromsarin bilen så att bilens hjul låses och därmed en ödesdiger sladdåstadkoms. Motionären begär därför i yrkande 1 att i FK skallföreskrivas krav på att alla motordrivna fordon somnyregistreras skall vara utrustade med låsningsfria bromsar.I motion T440 (m) begärs att krav införs påatt alla fordon som anskaffas för transport av miljöfarligaämnen skall ha låsningsfria bromsar.Vid behandlingen i betänkande 1989/90:TU9 (s. 37) av ettmotionsförslag om införande av krav på att bilar skall halåsningsfria bromsar anförde utskottet att man -- enligt enunderhandsuppgift från TSV -- inom ramen för det internationellasamarbetet beträffande krav på bilars utrustning hade börjatuppmärksamma frågan om krav på låsningsfria bromsar och att mantorde få räkna med att sådana krav först aktualiserasbeträffande tunga fordon såsom bussar och lastbilar.Något initiativ av i frågan om införande av kravpå låsningsfria bromsar synes därför inte vara påkallat.Motionsförslagen avstyrks således.5.9 Vissa reflexanordningar på baksidan på tunga motorfordonoch släpvagnar till sådanaEnligt 11 § FK skall buss eller lastbil, vars längd överstigersex meter, på sidan ha reflexanordningar och lyktor som vidbelysning återkastar resp. kan visa orangegult ljus åtsidan. Personbil, buss och lastbil skall ha tvåreflexanordningar och två baklyktor som återkastar vid belysningresp. kan visa rött ljus bakåt. TSV har bl.a. meddelatnärmare bestämmelser om reflexer m.m.som krävs enligt FK (TSVFS1985:27).Som bilaga till den ovannämnda (s. 26) internationellaöverenskommelsen (SÖ 1959:28) har också fogats ett inomFNs ekonomiska kommission för (ECE) antaget s.k.reglemente (nr 70) om enhetliga föreskrifter rörandetypgodkännande av skyltar för utmärkning på baksidan av tungaoch långa fordon. Skyltar enligt reglementet skall vararektangulära och reflektera gult ljus inom en röd ljusram.Reglementet trädde i kraft . Genom beslut den 18augusti 1988 har regeringen godkänt reglementet samt föreskrivitatt TSV skall vara godkännande myndighet och statensprovningsanstalt provande instans.Varken i FK eller i TSVs föreskrifter finns något somhindrar att man i redan nu använder skyltar som avses ireglementet.I motion T429 (s) upprepar motionären en framförd begäran att det skallinföras ett krav på att långa fordon skall ha sådanareflexanordningar som avses med ECE-reglementet. Motionärenframhåller värdet ur trafiksäkerhetssynpunkt av sådanareflexanordningar.TSV föreslog i framställning till regeringen i juni i årändring i FK innebärande att utmärkning enligt ECE-reglementetblir obligatorisk på lastbilar och släpvagnar med en totalviktöver . Regeringen har -- efterremissbehandling av TSVs förslag -- beslutat ändra FK i enlighetmed förslaget. Ändringen träder i kraft den 1 juli 1991.Motionsförslaget har sålunda tillgodosetts, varför det avstyrks.5.10 StänklapparTSV meddelade nya föreskrifter om stänkskydd påmotorfordon m.fl. fordon, vilka bl.a. innebär att ett tidigarekrav på att personbilar skall ha s.k. stänklappar bakombakhjulen inte längre gäller för personbilar med ett visstöverhäng bak, vilket personbilar av vanligt utförande har.I motion T406 (s) begärs att kravet på stänklappar påpersonbilar skall återinföras. Motionären anför bl.a. attvinterväglaget och väglaget i jordbruksbygder under vår- ochhöstbruket ofta är sådant att svåra siktproblem uppstår då bilarutan stänklappar gör omkörningar. Motionärerna framhåller ocksåatt stänklappar bromsar stenskott.Utskottet har tidigare behandlat likartade motionsförslag --senast i betänkande 1989/90:TU9 (s.37--38). Motionsförslagenhar avstyrkts med hänvisning till att typbesiktningsutredningen(K1977:02) i ett till TSV avgivet förslag tillbestämmelser om stänkskydd hade funnit att de svenskabestämmelserna hade en så låg trafiksäkerhetseffekt iförhållande till de prisökningar och andra olägenheter som deföranledde att bestämmelserna borde avskaffas. Utredningenpåpekade bl.a. att långt neddragna stänkskydd (stänklappar)kunde medföra en ökning av det siktreducerande stänket runtbilen -- särskilt vid höga hastigheter -- genom att stänket frånhjulen studsar mot stänklapparna, bl.a. ut åt sidorna.Utskottet finner inte anledning att nu ändra sittställningstagande i den här aktuella frågan.