bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — (, och blev i stället medlemmar i ).Sverige hade inför överläggningarna med EG inga andra förbehåll ändem som föranleddes av den svenska neutralitetspolitiken. Formen församarbete lämnades till att börja med öppen. En tullunion omfattandealla varor var ett önskemål från svensk sida. Skälet till att Sverigeinte från början stannade vid ett frihandelsområde var inte atttullunionens specifika egenskaper i sig utgjorde primära svenskaintressen. Anledningen var i stället att en tullunion enligt svensktförmenande gav det bästa underlaget för det fasta och varaktigaekonomiska samarbete som eftersträvade och var det bästasättet att uppnå likabehandling i olika avseenden för svenska företagoch svenska produkter. Av neutralitetspolitiska skäl förbehöll sigden rätten att avstå från ett gemensamthandelspolitiskt uppträdande i de fall handelspolitiken skulle ges enutrikespolitisk eller säkerhetspolitisk syftning.Förhandlingarna kom därför att gälla det frihandelsavtal Sverigeoch EG har i dag.UtskottetSom framgår av tidigare betänkande har, när det gäller samarbetetmed EG, sett fördelar med att få till stånd entullunionslösning. I betänkandet 1988/89 UU:19 redogörs för några avfördelarna med tullunion. En tullunion skulle främja enicke-diskriminerande behandling inom EG av svenska företag ochprodukter, bl.a. genom att risken för antidumpningåtgärder skulleförsvinna. Vidare skulle behovet av ursprungsregler i handeln medEG-länderna undanröjas. Andra fördelar med en tullunionslösningskulle vara att bearbetning av utomeuropeiska råvaror blir möjlig medbibehållen tullfrihet vid export till EG. skulle vidare meden tullunion kunna få tillträde till EG:s preferensmarknader.I sin programförklaring pekadekommissionsordföranden på tullunionen som engrundförutsättning för EG:s inre samarbete. I diskussionerna mellanEG och EFTA om ett utvidgat och mer strukturerat samarbete omfattandede fyra friheterna och angränsande politikområden, är tullunion enmöjlig lösning och således inte på förhand utesluten. I deförberedande och undersökande samtalen mellan EG och EFTAidentifierades två huvudoptioner, dels ett tullunionsarrangemang,dels ett avsevärt förbättrat frihandelsområde, som sedermera skullekunna utvecklas till en tullunion. De båda optionerna kvarstår somalternativ även om de förhandlingar som förs i huvudsak har ägnatsåt den senare lösningen, dvs. ett förstärkt frihandelsavtal med enutvecklingsklausul.Riksdagen har bl.a. angivit som mål för pågående ochförestående kontakter med EG att de om möjligt skall leda till sammafördelar och åtaganden för medborgare, institutioner och företag iSverige som kommer att gälla i EG när vitbokens intentionerförverkligats. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhållavikten av att svenska produkter tillförsäkras högsta möjliga grad avlikabehandling på den västeuropeiska marknaden. Etttullunionsarrangemang skulle underlätta uppfyllandet av de svenskamålsättningarna vad gäller samarbetet med EG. Tullunionsalternativetbör därför även i fortsättningen övervägas inom ramen för Sverigessamarbete med EG. Den närmare utformningen av ett eventuelltdeltagande i tullunion måste givetvis diskuteras och förberedasnoggrant, såväl på svensk sida som i kontakterna med EG.EFTA-länderna har ingen gemensam handelspolitikgentemot . Vägledande för EFTA-länderna är attuppnå likabehandling med EG i de fall där EFTA-länderna är ellerriskerar att bli diskriminerande. Frågan om gemensam handelspolitikgentemot länder utanför EG och EFTA aktualiseras inte inom ramen förEES-förhandlingarna.Med det ovan anförda får yrkande 5 i motion U503, yrkande 7 imotion U518 och yrkande 4 i motion U522 anses besvarade. Yrkande 6 imotion U515 och yrkande 7 i motion U519 avstyrks.Tekniska handelshinderMotionernaI motion U515 (v) begärs att inom EFTA ska verka för attriva upp beslutet om godkännandet av den s.k. Cassis deDijon-principen.Även i motion U522 (mp) anförs att förhandlingsmandatet med EG ejbör omfatta Cassis de Dijon-principen. I samma motion begärsklarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handelmed vapen.I motion U523 (mp) anförs att inte bör delta i en gemensamvapenmarknad inom EG.UtskottetMed tekniska handelshinder menas oftast problem som uppstår genomatt skilda länder har olika regler för hur produkter skall varabeskaffade. Det kan gälla t.ex. dimensioner, säkerhetsanordningar,märkningsbestämmelser osv. Problemen kan ibland lösas genom attprodukterna anpassas till det land som har de strängaste reglerna. Iandra fall är reglerna oförenliga så att det blir nödvändigt atttillverka olika versioner till export till skilda länder. Dettafördyrar och försvårar tillverkningen. En annan typ av handelshinderkan hänga samman med att provning och godkännande av en produkt måsteupprepas i varje land där varan skall säljas, vilket kan blitidsödande och dyrbart.I och med att de klassiska handelshindren, tullar och kvantitativabegränsningar, har avvecklats för handeln med industriprodukter iVästeuropa har andra faktorer som t.ex. de tekniska handelshindrenfått en allt större betydelse. Andra icke-tariffära åtgärder somskapar hinder för det fria varuflödet är t.ex. fysiska handelshinderi form av kontroller av varor och transportmedel vid gränserna, t.ex.veterinär- och växtskyddskontroller.Den s.k. Cassis de Dijon-principen uppfattas allmänt som en regelmed innebörden att produkter som lagligen produceras ellermarknadsförs i ett medlemsland skall kunna säljas fritt också i ettannat medlemsland. Härvid åsyftas artikel 30 enligtvilken kvantitativa importrestriktioner och åtgärder med motsvarandeverkan förbjuds. Undantag från denna princip kan enligt Romfördragetsartikel 36 göras i vissa fall, om importlandet anser att en produktäventyrar människors, djurs eller växters hälsa liv och säkerhet.Cassis de är mer korrekt uttryckt benämningen på ett rättsfallenligt vilket bl.a. erkände att det fanns grupper avlegitima nationella regleringsändamål utöver dem i artikel 36,nämligen s.k. tvingande hänsyn. Som grund för undantag från den friavarucirkulationen utöver vad som anges i artikel 36 kan därför enligträttspraxis åberopas bl.a. miljö- eller arbetsmiljöskäl samtkonsumentskydd, under förutsättning att det inte rör sig om doldprotektionism. De ovan redovisade undantagsmöjligheterna gällerendast om det inte finns gemensamt överenskomna regler. Slutsatsen äratt vi även i ett EES-samarbete har möjlighet att skydda oss motsådana produkter som vi bedömer som farliga.En av grunderna i den svenska handelspolitiken, inklusive i vårtsamarbete med EG är att åstadkomma en liberalisering av handelnvilket innebär borttagandet av hinder mot fria handelsströmmar. Ettgrundläggande mål i samarbetet med EG är just att skapa en frimarknad för varor i . Utskottet kan i sammanhanget inteställa sig bakom någon generell reservation mot Cassis deDijon-principen inom ramen för samarbetet med EG. Utskottet villframhålla målsättningen att EFTA-ländernas och högaambitionsnivå rörande miljö, hälsa och säkerhet inklusiveproduktsäkerhetsaspekterna bör vara vägledande i vårt samarbete medEG. Det kan i sammanhanget nämnas att en studie om EG-rättens Cassisde Dijon-princip och vissa andra frågor inom varuhandelns områdenyligen slutförts av urikesdepartementet (Ds 1990:76). En av studiensslutsatser är att några konstitutionella hinder eller andra avgörandesvårigheter för en effektiv svensk anpassning till EG på varuområdetinte identifierats.Som näringsutskottet angivit i sitt yttrande är det angeläget attförhandlingarna utvecklas på ett sådant sätt att harmoniseringen medEG inte kommer att innebära att väsentliga svenska säkerhetskravbehöver uppges. Som också anges i näringsutskottets yttrande kan detbli aktuellt att i vissa fall söka särskilda lösningar vad gällerkravnivåerna inom miljö, hälsa och säkerhet.Härmed avstyrks yrkande 4 i motion U515 och yrkande 13 i motionU522.EG-länderna för ingen gemensam politik vad gällerkrigsmaterielexport, utan varje land tillämpar sina egna regler.Romfördragets artikel 223 ger en medlemsstat möjlighet att utanhinder av övriga regler i fördraget vidta åtgärder som den finnererforderliga, till skydd för egna väsentliga säkerhetsintressen ifråga om tillverkning eller handel med vapen, ammunition ochkrigsmateriel. Dessa åtgärder får icke ogynnsamt ändra påkonkurrensvillkoren på den gemensamma marknaden i vad avser produktericke avsedda för direkt militära ändamål.Det har förts vissa diskussioner inom EG i syfte att minskahandelsrestriktionerna och öka konkurrensen inom EG påkrigsmaterielområdet, men några bindande beslut har inte fattats.Krigsmaterielfrågor berörs inte i EES-förhandlingarna.1988 års utredning om krigsmaterielexporten har avgivit sittbetänkande (Utlandssamverkan på krigsmaterielområdet). Riksdagenkommer senare att få ta ställning till den svenskakrigsmaterielexportpolitiken i samband med en proposition medanledning av nämnda betänkande.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U522 och yrkande 2 i motionU523.KärnkraftMotionernaI motion U522 yrkande 2 (mp) hemställs att begärklarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handelmed kärnteknik.I motion U542 yrkande 11 (mp) hemställs att gerregeringen till känna att EG-anpassningen inte får leda tillförsening av den beslutade kärnkraftsavvecklingen.I motion U542 yrkande 12 hemställs att ger regeringentill känna att icke i något avseende skall ingå i en gemensamkärnteknisk marknad med EG.UtskottetI om den inre marknaden finns inget direktiv som berörenergifrågorna. står EG långt ifrån en gemensamenergipolitik även om energifrågorna fått successivt ökaduppmärksamhet . Kärnkraftssamarbetet mellanEG-länderna regleras i ett särskilt fördrag i den europeiskaatomenergigemenskapen, Euratom. Regler för nationellakärnkraftsprogram för de enskilda medlemsländerna innefattas inte idetta fördrag eller i EG:s lagstiftning i övrigt. Sålunda kan deenskilda medlemsländerna själva avgöra vilka energislag de villutnyttja i sin energiförsörjning. anger i sittyttrande att ett samarbete med EG på energiområdet inte skulle betydaatt behöver frångå beslutet om kärnkraftsavveckling.Beträffande handel med kärnteknologi har utskottet inhämtat attimport av kärnkraftsteknologi inte är förbjuden för den som hartillstånd att inneha och driva en kärnteknisk anläggning. Export avkärnkraftsteknologi är i liksom i de enskilda EG-ländernareglerad enligt de s.k. Londonriktlinjerna som överenskoms år 1975mellan femton stater.I näringsutskottets yttrande anges att såväl GATTs som EG:sregelsystem ger utrymme för sådana icke-diskriminerandehandelsbegränsningar som de svenska reglerna rörande export ochimport inom kärnteknikområdet är exempel på. Det kan tilläggas attmotsvarande åtgärder beträffande export täcks av bestämmelser iicke-spridningsavtalet (NPT).Utrikesutskottet ansluter sig till näringsutskottets yttrande.Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U522 samt yrkande 11 och 12 imotion U542.KonsumentfrågorSammanfattning av motionernaI motion U513 (s) anförs att osäkerhet råder beträffande svenskkooperations ställning i ett Europaperspektiv. I EES-förhandlingarnabör regeringen vidta åtgärder så att den kooperativa företagsformenssärskilda ställning beaktas. Vidare bör ett bättrekonsumentinflytande eftersträvas.I motion U529 (m) sägs att svenskt medlemskap i vore en viktigkonsumentfrämjande åtgärd. Det skulle bl.a. innebära sänktakonsumentpriser, ökat utbud och valfrihet för konsumenten. En stormarknad är till fördel för konsumenternas möjlighet att styravaruutbudet heter det i motionen.I motion U542 (mp) yrkas att de skillnader i bl.a. barnsäkerhetmellan och som påtalats av energiverkschefen ochkonsumentverket inte får utjämnas genom att svenska säkerhetskravsänks eller planerade skärpningar försenas.I motion U552 (mp) anförs att harmoniseringen till EG:s inremarknad skall upphöra. Om en sådan harmonisering ändå kommer tillstånd, måste tillräckliga resurser satsas på att säkra en starkkonsumentmakt.UtskottetSveriges samarbete med EG berör i hög grad konsumentfrågor.Utgångspunkten är att ett närmare samarbete mellan och EGgynnar konsumenten. Den västeuropeiska integrationen avser att främjatillväxt, hög sysselsättning och fortsatt välstånd. Fri rörlighet avvaror, tjänster, kapital och människor förutses förbättrakonkurrensen. En stor och fri västeuropeisk marknad avses ge ökatutrymme för privat konsumtion, ökat utbud av varor och tjänster,bättre kvalitet och service samt pressade priser.Konsumentfrågorna har fått stor uppmärksamhet inom EG. Det förstakonsumentpolitiska programmet blev klart och följdes av ettandra program 1981 och ett tredje 1990. Dessa program innefattar endeklaration om grundläggande rättigheter, som berör bl.a. skydd avhälsa och säkerhet, reklamation, skadestånd, information, utbildningsamt rätt att vara representerad och bli konsulterad ikonsumentfrågor. I enhetsakten faststlogs att kommissionens förslagnär det gäller gemensamma regler för hälsa, säkerhet, miljö ochkonsumentfrågor skall utgå från en hög skyddsnivå. I november 1989antog en resolution om vad som är viktigast påkonsumentområdet . Därvid angavs bättre representation förkonsumenterna, integrering av konsumentpolitiken med andrapolitikområden, säkrare produkter, bättre information och utbildningsamt större möjligheter att få rätt i en tvist. I det tredjekonsumentpolitiska programmet understryks att nationell lagstiftningmåste införas så snabbt som möjligt av medlemsländerna i enlighetmed direktiven om vilseledande marknadsföring, produktansvar,konsumentkrediter, hemförsäljning, livsmedelsmärkning och leksakerssäkerhet. Generellt gäller att på konsumentområdetavser minimistandard som medlemsländerna skall uppfylla. Det står deenskilda fritt att gå utöver minimikraven.En viktig fråga för konsumenterna gäller produktsäkerhet.Standardiseringsarbetet är därför av största betydelse. Syftet är attharmonisera tekniska regler mellan olika länder bl.a. för att skyddaliv, hälsa och säkerhet. Inom EG är principen att EG fastställerväsentliga säkerhetskrav och överlåter tekniska detaljlösningar tillde europiska standardiseringsorganen, som eller CENELEC. Sverigeoch övriga EFTA-länder är fullvärdiga medlemmar i dessa organ somsåledes inte är underordnade EG. Vi har således god möjlighet attpåverka de europeiska standarderna. Såväl EG som EFTA har uttalat sigför ökat deltagande av konsumentföreträdare istandardiseringsarbetet.Såväl inom EG, i och i övriga EFTA-länder finns högaambitioner när det gäller produktsäkerheten. Den höga ambitionen börvara vägledande i det fortsatta arbetet att stärka konsumentskyddet.På enstaka områden kvarstår än så länge vissa skillnader iskyddsnivå. Ett exempel på ett sådant område för svenskt vidkommandeär kemikalier. har på det området målsättningen att bibehållasin höga skyddsnivå. Inom ramen för EES-diskussionerna är Sverigesoch EFTA-ländernas syn att samarbetet inte bör leda till attsäkerhetskrav och nivåer som har uppnåtts på olika områden skallbehöva sänkas. Det är därför inte uteslutet att särskilda lösningarkan komma att aktualiseras. En grundläggande strävan bör enligtutskottet dock vara att handelshindren elimineras i så storutsträckning som möjligt och att reglerna därför görs enhetliga, ikonsumenternas gemensamma intresse.Sammanfattningsvis anser utskottet att ambitioner påkonsumentområdet i stor utsträckning sammanfaller med EG:s. Samsynengäller bl.a. konsumentinflytande, produktsäkerhet, ekonomiskt ochrättsligt skydd, utbildning och information. Detta utgör en god grundi det fortsatta arbetet på förbättringar. Något generellt hinder förSverige att behålla sitt starka konsumentskydd vid ett närmaresamarbete med EG föreligger inte.Konsumenternas inflytande är en viktig fråga. Inom EG finns ettkonsumentråd (CCC), i vilket nationella konsumentorganisationer ärföreträdda. CCC fungerar som en rådgivande kommitté tillkommissionen. Inom EFTA finns en rådgivande undergrupp beståendebl.a. av företrädare för konsumentorganisationer. För närvarandepågår diskussioner inom EFTA om ytterligare förstärkning avkonsumentorganisationernas inflytande.I flera har kooperationen en stark ställning. Inom EG somhelhet finns generellt en positiv syn på kooperation och på denkooperativa företagsformen. Kooperationens arbetsvillkor reglerasfrämst genom nationell lagstiftning i respektive land. Vissagemensamma regler, vars övergripande syfte är att stödja kooperativverksamhet, är under utarbetande. Ett närmare samarbete mellanSverige och EG bör därför kunna ytterligare främja kooperativutveckling i Sverige.Motion U513 (s), motion U529 (m) och motion U542 (mp) yrkande 6 fårhärmed anses besvarade. Motion U552 (mp) yrkandena 1 och 2 avstyrks.IV. Medborgarnas EuropaPersoners rörlighet, passunionSammanfattning av motionernaI motion U503 (m) betonas betydelsen av personers fria rörlighetinom hela EES-området. Passfrihet bör enligt motionen därför gällainom EES-området.I motion U522 (mp) yrkas att förhandlingsmandatet med EG inteomfattar harmonisering av asyl- och visumregler. I motion U532 (mp)anges dels att skall behålla full frihet att självt bestämmaöver sin visumpolitik, dels att inte skall ändra degrundlagsregler som förbjuder utvisning av svenska medborgare elleratt någon berövas sitt svenska medborgarskap. Vidare yrkas i motionenatt inte skall frångå gällande nordiska koventioner omnordiska medborgares inrese-, uppehålls- m.fl. personliga rättigheteri samt begärs en redovisning av EG-anpassningens följder fördataintegriteten. I motion U547 (mp) betonas vikten av att fritt fåresa, studera, arbeta och bo i Europa.UtskottetI betänkande 1988/89:UU19 betonade utskottet att rätten att frittbo och arbeta i andra länder hör till det viktigaste för att skapaförståelse, kulturellt utbyte och mänsklig gemenskap.Utskottet vill i detta betänkande upprepa sin positiva syn påansträngningar att åstadkomma medborgarnas fria rörlighet övergränserna i . Ett av huvudsyftena med samarbetemed EG är just att avskaffa hindren för människors, varors, tjänstersoch kapitalströmmars rörlighet i Västeuropa.EG har satt upp målet att avskaffa alla gränskontroller mellanländerna . En hel del arbete kvarstår inom EG innan målet ärinom räckhåll. Flera frågor återstår således att lösa. För närvarandediskuteras en gränskontrollkonvention, som avser reglerna för hurkontrollen vid EG:s yttre gränser ska utformas när de inre gränsernaavskaffas. Immigrations- och flyktingpolitik, terrorism, vapen- ochnarkotikasmuggling är exempel på frågor som diskuteras på EG-sidaninom ramen för detta arbete.EFTA-länderna har i EES-förhandlingarna om rörlighet för personergemensamt förklarat att en överenskommelse bör omfatta också enförenkling av gränskontrollen för personer. saknarför närvarande mandat att bedriva sådana förhandlingar med EFTA omgränskontroller, och området kommer därför -- som det nu ser ut --troligen inte att bli en del av kommande . Såväl i Sverigesom i det nordiska samarbetet och i EFTA-kretsen diskuteras därförandra tänkbara kanaler för att knyta an till det mellanstatligaarbete som pågår på området inom EG. Sådana diskussioner har redaninletts mellan de nordiska länderna och EG.Inom kan man resa fritt utan passkontrollbortsett från stickprov under vissa förutsättningar. För ärden nordiska passunionen en självklar utgångspunkt, och de nordiskaländerna är eniga om att bevara den nordiska passfriheten. Nordenavser gemensamt att verka för att den avveckling av EG:s inregränskontroller som kommer att ske inte leder tilloacceptabla inskränkningar i den nordiska passfriheten. Intressetfrån nordisk sida är således att den nordiskapasskontrollöverenskommelsen så långt möjligt samordnas med detmotsvarande system som planeras inom EG.I det mellanstatliga arbete som pågår inom EG-området berörs somnämnts också frågorna om invandringspolitik, asylpolitik ochviseringspolitik. Även om dessa frågor sannolikt inte omfattas av ettEES-avtal, så kommer inte att undgå att påverkas av eneventuell samordning av asyl- och flyktingpolitiken inom EG-området.I detta sammanhang vill utskottet upprepa vad som framhölls i förraårets betänkande 1988/89:UU19 nämligen vikten av att upprättthålla engenerös och solidarisk svensk flyktingpolitik, både vad gällerprövning av enskilda asylsökandes ärenden och beträffande överföringtill av flyktingarna inom ramen för vår flyktingkvot.Med det ovan anförda får yrkande 3 i motion U503 (m), yrkande 1 imotion U532 (mp) och yrkande 1 i motion U547 (mp) anses besvarade.Yrkande 8 i motion U522 (mp) och yrkande 3 i motion U532 (mp)avstyrks.Någon grundlagsändring vad gäller utvisning av svenska medborgareeller fråntagande av svenskt medborgarskap är inte aktuell.Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U532 (mp).Beträffande integritetsskydd i samband med automatiskdatabehandling så föreligger ännu inte några bindande direktiv inomEG på området. Ett arbete pågår dock inom EG för att gemensamtreglera inegritetsskyddet. Området är inte föremål för förhandlingarinom ramen för EES. I analyserar för närvarandedatalagsutredningen dessa frågor. Enligt utredningens direktiv(Dir. 1989:26) skall utvecklingen i andra länder, särskilt inomNorden och i EG beaktas.Härmed får yrkande 4 i motion U532 (mp) anses besvarat.Arbetsmarknadspolitiska frågorMotionernaModerata samlingspartiet anför i sin partimotion U503 yrkande 4 attEFTA-länder bör eftersträva att det bildas en gemensamEES-arbetsmarknad i enlighet med de regler som kommer att gälla förEG-arbetsmarknaden.Vänsterpartiet begär i motion U515, yrkande 7 delvis, attregeringen till , och skall framföra att inte kan godta försämringarvad gäller fackliga rättigheter.I motion U521 yrkande 2 (mp) framförs att hos regeringenbegär besked om exakt vilken arbetslöshetsnivå den anser vara ettrimligt pris att betala för EG-anpassning och i samma motion yrkande3 anförs att EG-anpassningen inte får leda till en försvagning av denaktiva svenska arbetsmarknadspolitiken.I motion U522, yrkande 9 begärs ett klarläggande frånregeringen om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattarharmonisering av reglerna för medbestämmande och inflytande förlöntagare i aktiebolag.I motion U547 yrkande 2 (mp) framhåller motionärerna vikten av attutvidga den gemensamma nordiska arbetsmarknaden till EG- ochEFTA-länderna.UtskottetAtt verka för en fri västeuropeisk arbetsmarknad är en viktig del iarbetet för ett utvidgat västeuropeiskt samarbete. Som angavs iutskottets betänkande 1988/89:UU19 är målet att svenska medborgarefritt skall kunna flytta och ta arbete i andra länder i helaVästeuropa och att motsvarande rättigheter skall gälla för andravästeuropeiska länders medborgare i Sverige.Utskottet vill markera betydelsen av arbetsmarknadsfrågorna i deneuropeiska integrationen och välkomnar att ansträngningarna att skapaen gemensam arbetsmarknad är föremål för diskussioner ochförhandlingar mellan EG och EFTA.Det är av största vikt att det parallellt med skapandet av engemensam arbetsmarknad etableras ett korresponderande socialtskyddsnät. och övriga EFTA-länder har angivit att enöverenskommelse avsende personers rörlighet bör innefatta gemensammasamordningsregler på socialförsäkringsområdet, baserade påprinciperna i för samordning av de nationellasocialförsäkringssystemen för personer som flyttar inom EG. Dessafrågor behandlas i ett särskilt kapitel i betänkandet, (socialafrågor). Där kommenteras också åtgärder som förutses för att utveckladen sociala dimensionen, ett begrepp som inom EG i hög grad omfattararbetsmarknadsrelaterade frågor.I arbetsmarknadsutskottets yttrande konstateras att frånEFTA-ländernas sida eftersträvas en gemensam EES-arbetsmarknad.Enligt utskottets uppfattning är ett med sådan innebördbetydelsefullt för svensk ekonomi och därmed också försysselsättningen i vårt land. betonarfördelarna med att kontakter över gränserna underlättas och attsvenska medborgare kan arbeta i utlandet. För näringslivet är detockså viktigt att utländsk personal kan arbeta i anger att uppgickarbetslösheten till i och till inomEG-området.