bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Därframförde utskottetatt med det mycket stora internationella beroende som ochde svenska företagen lever i finns det all anledning att se till atteventuella otillbörliga och konkurrenssnedvridande företagsstödförsvinner.Det är alltså utskottets uppfattning att vi i inte kandriva en regionalpolitik och näringspolitik helt oberoende avomvärlden.De nya riktlinjerna i regionalpolitiken innebär bl.a. enförskjutning från direkt företagsstöd till insatser med syfte attutveckla infrastrukturen i de sämst ställda regionerna. Ett avmotiven till denna inriktning är anpassning till internationellstandard. Regler på detta område finns såväl i som i EFTA ochEG.Utrikesutskottet ansluter sig till yttrandena från närings- ocharbetsmarknadsutskotten.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrks yrkandena 1 och 3 imotion U533.XI. Sociala frågorMotionernaI motion U506 (v) föreslås att regeringen tillsätter en särskildarbetsgrupp för frågan om EG och offentliga sektorn. I motion U515yrkande 7 (delvis) anges att inte kan godta försämringarbl.a. när det gäller den generella välfärdspolitiken.Miljöpartiet hemställer i motion U521 yrkande 1 att gerregeringen till känna att de i motionen citerade negativaverkningarna, som enligt regeringens årsrapport om det europeiskasamarbetet befaras bli en följd av EG-anpassningen, inte är ett prissom är berett att betala för EG-anpassningen.I yrkande 6 i motion U521 hemställs att som sin meningger regeringen till känna att inte kommer att frånhända sigsin oinskränkta rätt att självt fatta beslut om läkemedelsfrågor utanatt dessa underställs EG eller annat överstatligt organ.Vidare begär i motion U521 yrkande 7 etttillkännagivande om att folkpensionen skall förbli en medborgerliggrundrättighet för alla svenska medborgare. Motionärerna anför vidareatt en EG-anpassning även leder till en successiv anpassning av desociala kostnaderna och därmed av de sociala förmånerna. I yrkande 8begär motionärerna ett tillkännagivande om att den svenska generellasocialförsäkringsmodellen inte får offras för EG-anpassningens skull.I motion U522 yrkande 7 anser att hosregeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG inteomfattar harmonisering av socialförsäkringssystemet.Centern hemställer i motion U530 att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om handikappfrågornas betydelsei förhandlingar med EG. Motionärerna framhåller bl.a. attSverige sett i ett europeiskt perspektiv har kommit relativt långtnär det gäller stödet till människor med handikapp. I harsamhället ett ansvar, och de handikappade är inte hänvisade tillfrivillig- och välgörenhetsorganisationer för att klara sitt dagligaliv. Samhällets ansvar för handikappade får inte uttunnas vid ettnärmande till EG.UtskottetI antog stats- och regeringschefer i elva av EG:stolv medlemsländer Gemenskapens stadga om grundläggande socialarättigheter för arbetstagare. Stadgan har formen av en högtidligdeklaration och är inte juridiskt bindande för medlemsstaterna.Stadgan har dock en stor betydelse som ett politiskt instrument,eftersom den anger viktiga grundläggande sociala rättigheter förvarje land att respektera.I stadgan slås arbetstagarnas rättigheter i arbetslivet och derasrättigheter på den sociala trygghetens område fast. Stadgan utgör enbas dels för kommande lagstiftningsarbete och programverksamhet inomEG, dels för nationella åtgärder i medlemsstaterna. EG-kommissionenhar presenterat ett handlingsprogram för implementeringen av stadgan.I handlingsprogrammet berörs bl.a. frågor rörande arbetsmarknaden,anställningsförhållanden, löner, social trygghet, medbestämmande,yrkesutbildning, jämställdhet, hälsa och säkerhet m.m. De direktivsom antagits eller förutses antas har generellt karaktären avminimikrav för de samverkande staterna. Den viktiga roll somarbetsmarknadens parter har framhålls i handlingsprogrammet.Socialutskottet konstaterar i sitt yttrande att lagstiftningen inomEG på det sociala området har mycket begränsad omfattning och attnågon ändring inte kan förutses. EG har ingen gemensamsocialpolitik.De sociala frågorna har dock ägnats ökaduppmärksamhet inom EG. Detta har bl.a. resulterat i "EG:s socialastadga om grundläggande sociala rättigheter för arbetstagare", etticke bindande dokument som antagits av elva av medlemsländerna.Vidare har EG antagit ett handlingsprogram för tillämpning av densociala stadgan innehållande ett antal förslag till åtgärder, som nuenligt uppgift genomförs.Socialutskottet nämner att liksom de flesta EFTA-ländernaoch flertalet i större eller mindre omfattning anslutit sigtill sociala stadga som är bindande och garanterar ettflertal grundläggande sociala rättigheter.Socialutskottet anser det angeläget att nära följerutvecklingen inom EG när det gäller frågor om den sociala välfärden.En självklar utgångspunkt måste vara att i kontakterna med EGmed kraft slår vakt om de resultat som uppnåtts på det socialaområdet i vid bemärkelse. Det är också viktigt att i denutsträckning det är möjligt deltar i projekt och arbetsgrupper m.m.på detta område inom ansluter sig till socialutskottets yttrande.Utskottet vill i detta sammanhang särskilt betona vikten av densociala dimensionen inom ramen för samarbete med EG. Dengrundläggande synen är att den höga ambitionsnivån i svensksocialpoltik skall bibehållas och att det breddade och fördjupadesamarbete med EG som eftersträvar kommer att gagna socialtrygghet och välfärd.Med anledning av yrkande 1 i motion U506 om att tillsätta ensärskild arbetsgrupp kan följande anföras. Förhandlingarna mellanSverige och EG sker inom den förhandlingsgrupp som behandlarangränsande politikområden. På svensk sida har en särskildstatssekreterargrupp inrättats för att samlat behandla de frågor somrör den sociala dimensionen inom ramen för samarbetet med EG. Vidarefinns en expertgrupp på området inom EFTA bl.a. för att understödjaförhandlingarna.Med det ovan anförda får yrkande 1 i motion U506, yrkande 7(delvis) i motion U515 och yrkande 1 i motion U521 anses besvarade.Socialförsäkringsutskottet berör i sitt yttrande vissa pensions-och socialförsäkringsfrågor. Enligt socialförsäkringsutskottet byggerEG-systemet på principen att alla förvärvsarbetande skall omfattas avsocialförsäkringen i förvärvslandet oavsett i vilket land de ärbosatta. Vidare får ett nationella lagstiftning inte göraskillnad på försäkrade beroende på medborgarskap om de är medborgarei något . För att uppfylla dessa principer måste vissaförändringar göras i den svenska lagstiftningen. En anslutning tillEG:s system nödvändiggör även förändringar i kvalifikationsvillkorenför svensk folkpension. har haft i uppdrag attutreda möjligheterna att utvidga den skyddade personkretsen enligtden allmänna försäkringen och anslutande förmånssystem, och uppdragethar redovisats . Förändringar i folkpensionssystemetövervägs av pensionsberedningen, som väntas avge sittslutbetänkande i november 1990.Eftersom vissa förändringar måste göras i det svenskasocialförsäkringssystemet vid en anpassning till EG framhållersocialförsäkringsutskottet betydelsen av att man från regeringenssida med särskilt intresse bevakar socialförsäkringsfrågorna iEG-sammanhang. Utskottet förutsätter att konsekvenserna för densvenska socialförsäkringen ytterligare analyseras.Socialförsäkringsutskottet erinrar vidare om den allmänna bedömningutrikesutskottet gjorde i sitt av godkända betänkande1988/89:UU19, nämligen att det inte finns någon särskild grund förantagandet att en anpassning till skulle behöva innebäraen sänkning av våra krav i olika avseenden, även om det ibland måstebli fråga om förändringar. Vidare angavs att det inte finns anledningatt tro att ens med ett mycket nära samarbete med EG kommeratt behöva uppge centrala svenska värderingar.Utskottet ansluter sig till socialförsäkringsutskottets yttrande.Härmed får yrkandena 7 och 8 i motion U521 anses besvarade med vadutskottet anfört. Yrkande 7 i motion U522 avstyrks.Handikappfrågorna behandlas i socialutskottets yttrande. Däri angesatt det inom EG finns ett program för att främja social och ekonomiskintegration, det s.k. HELIOS-programmet (Handicapped People in theEuropean Community Living Independently in an ) somomfattar åten 1988--1991. Det skall bidra till att de handikappadeintegreras socialt och ekonomiskt. av EG:s befolkning,eller ca 30 miljoner människor, beräknas ha ett handikapp. 1988--1991har omkring 150 milj.kr. avsatts för att intensifiera samarbetet mednäringslivet i olika . Det finns en oro för att dehandikappades situation kan komma att förvärras med storarbetslöshet. Arbetet på EG-nivå skall leda fram till ett förslagfrån kommissionen. De handikappade och deras familjer skall gestillfälle att yttra sig i två rådgivande organ till kommissionen.Lokala och nationella ansträngningar skall förhoppningsvis inspirerasav HELIOS-programmet. Ett andra handikapprogram aviseras i det nyasociala programmet, , --1996. Ett direktivförslagför åtgärder för de motoriskt handikappade avses även utarbetas inomramen för det nya sociala programmet. Avsikten är att ge dehandikappade förutsättningar för att kunna skaffa sig bådeyrkesutbildning och arbete. har haftvissa informella kontakter med HELIOS-programmets sekretariat.Socialutskottet anser att samhällets ansvar för handikappade intefår uttunnas vid ett närmare samarbete med EG. bör också sålångt det är möjligt medverka i EG:s program för social och ekonomiskintegration för handikappade ().Utrikesutskottet ansluter sig till socialutskottets yttrande ochvill framhålla vikten av att handikappfrågorna ges erforderliguppmärksamhet inom ramen för samarbetet med EG.Härmed får motion U530 anses besvarad.Läkemedelsfrågorna behandlas i socialutskottets yttrande. Där angesatt socialutskottet i sitt yttrande till utrikesutskottet,1988/89:SoU4y, behandlade en motion om att läkemedelskontroll ochläkemedelspolitik skulle undantas från EG-anpassning. Socialutskottetredogjorde i yttrandet för den utveckling inom dessa områden somskett bl.a. inom EG och EFTA. :anser att svensk läkemedelsindustri vid upprepadetillfällen har framhållit behovet av en harmonisering av de svenskaläkemedelsbestämmelserna med EG:s med hänsyn till den svenskaläkemedelsexporten.Vidare har inhämtats att en genomgång av EG:s olika direktiv m.m.på detta område gjorts inom . Denallmänna upfattning inom avdelningen är att skillnaderna mellan EG:sregler på läkemedelsområdet och motsvarande svenska bestämmelsersakligt sett inte är stora. En ytterligare svensk harmoniseringskulle inte medföra att kraven på läkemedel i generelltskulle minska.Diskussioner pågår , på svenskt initiativ, mellanEFTA-länderna om hur ett närmare samarbete med EG borde läggas upp.EG har också under hand visat intresse för diskussioner med EFTA iläkemedelsfrågor.Socialutskottet bedömer att en harmonisering av de svenskaläkemedelsbestämmelserna med EG:s innebär ingen nackdel för densvenska läkemedelskontrollen. Däremot finns det skäl anta att enytterligare harmonisering av de svenska läkemedelsbestämmelserna medEG:s skulle vara till fördel för den svenska läkemedelsindustrinsmöjligheter att exportera läkemedel till kunde inte förorda att läkemedelskontrollen ochläkemedelspolitiken undantogs från en EG-anpassning och föreslogdärför att motionen avslogs.Utskottet ansluter sig till socialutskottets yttrande.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U521.AlkoholfrågorMotionernaI motion U512 hemställs att gerregeringen till känna vad som anförts om att alkoholpolitiken skallundantas från EG-förhandlingarna. Motionärerna framhåller attalkoholpolitiken är dåligt utvecklad i och att densvenska alkoholpolitiken är i fara. Detta måste de svenskaEG-förhandlarna bli medvetna om.I motion U521 yrkande 4 hemställs att gerregeringen till känna att inte kommer att anpassa sig tillnågon gemensam alkoholskattesats tillsammans med EG.I motion U541 (fp) hemställs att de alkoholpolitiska frågorna in som en viktig del i diskussionerna kring ett närmande till EG.Motionären anför att ett medlemskap medför att vi blir formelltbundna till beslut som fattas inom gemenskapen. Det skulle kunna fåförödande konsekvenser för folkhälsan om vi inte kan bevara vårhandlingsfrihet på alkoholpolitikens område. Detta bör ges regeringentill känna.I motion U544 yrkande 2 (mp) hemställs att ger regeringentill känna att den nu klart skall upplysa EG om att intekommer att ändra sin socialt motiverade alkoholpolitik vid enanpassning till EG.I motion U544 yrkande 1 (mp) begärs att ger regeringentill känna att den nu klart skall upplysa EG om att vid enanpassning inte kommer att tillämpa de prisnivåer som är aktuellainom EG.I motion U546 hemställs att den pågående EG-harmoniseringen intefår leda till att skatterna på alkoholhaltiga drycker sänks.I motion U549 (c) hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att desvenska alkoholpolitiska principerna upprätthålls vid förhandlingarmed EG.UtskottetI förra årets betänkande 1988/89:UU19 angavs att alkoholpolitikenssyfte måste vara att bringa ned konsumtionen av alkohol, bl.a. medhjälp av en verksam prispolitik. Vidare sades att även inomramen för ett närmare samarbete med EG avser föra en självständigpolitik med priset som ett viktigt instrument. Denna hållningkvarstår.Statsrådet svarade på en fråga omalkoholpolitiken och EG:Det är tre huvudområden som kan komma att omfattas avdiskussionerna mellan EG och EFTA när det gäller alkoholpolitikensutformning. Det ena är punktskatterna, det andra är gränshandeln ochdet tredje är monopolen.Gränshandeln har, enligt statsrådet , över huvud tagetännu icke diskuterats, ännu mindre utifrån ett alkoholpolitisktperspektiv. Men den frågan kommer säkert längre fram, enligt svaret.När det gäller monopolen anfördes i statsrådet svar från sida har krävt att en paragraf sommotsvarar Romtraktatets 37 § om att statsmonopol inte får innebärahandelspolitisk diskriminering skall tas upp till diskussion. Vi får,enligt statsrådet svar, räkna med att en diskussion kommerkring de alkoholmonopol som finns. Här pågår dels en intern utredninginom , dels diskussioner mellan de olikaEFTA-medlemmarna för att finna en gemensam linje. Några förhandlingarhar ännu inte skett på den punkten.Beträffande punktskatter har utskottet erfarit följande:Det förslag på skatteområdet som EG internt diskuterar rör ihuvudsak de indirekta skatterna (mervärdeskatten och punktskatterna).Harmonisering på skatteområdet är dock något som visat sig tillhörade allra svåraste frågorna att uppnå enighet kring inom EG. Förnärvarande är inriktningen att uppnå en överenskommelse omminimiskattesatser. En sådan överenskommelse skulle inte hindra ettland från att använda högre skattesatser. När slutliga beslut kan tasär oklart.Socialutskottet konstaterar i sitt yttrande angående alkoholpolitikbl.a. att det inte finns någon gemensam alkoholpolitik inom EG ochinte heller någon gemensam skattepolitik. Diskussioner pågår dock omskattepolitiken. Inget hindrar ett land från att bedriva enrestriktiv alkoholpolitik, där t.ex. prismekanismen utnyttjas som ettaktivt alkoholpolitiskt instrument. vill kraftigtunderstryka att integrationsarbetet från svensk sida inte fårbedrivas så att en effektiv svensk alkoholpolitik försvåras.Utskottet utgår från att regeringen noga bevakar denna fråga.Skatteutskottet uppger i sitt yttrande att de pågående EES-förhandlingarna inte i någon nämnvärd utsträckning omfattatbeskattningsfrågorna, vare sig på alkoholområdet eller i övrigt.Vidare säger skatteutskottet att den framtida utformningen av desvenska alkoholskatterna är för övrigt under utredning(Fi 1989:06), varvid bl.a. EG-aspekterna skall beaktas (dir.1989:51). Denna utredning beräknas vara slutförd . I frågaom skatterna på bl.a. alkoholdrycker har utskottet tidigareunderstrukit att målet för ett svenskt deltagande i denvästeuropeiska integrationsprocessen bör vara att de sociala ochhälsomässiga strävandena inom den svenska politiken inte fårförsvagas.Utskottet ansluter sig till social- och skatteutskottens yttranden.Härmed får motion U541, motion U546, motion U512, yrkande 4 imotion U521 och yrkandena 1 och 2 i motion U544 och motion U549 ansesbesvarade med vad utskottet anfört.XII. Den interna organisationenMotionernaI motion U518 (c) anförs vikten av att informationsutbytet mellanriksdagen och regeringen i EG-frågan intensifieras. För att fåbredast möjliga majoritet i i frågan är det nödvändigt attriksdagen får tillfälle att delge regeringen sina synpunkter påförhandlingsläget innan förhandlingarna inleds.I motion U522 yrkande 17 (mp) hemställs att hosregeringen begär omedelbara åtgärder för att tillgodose att "alltrelevant material" angående EG-anpassningen utan dröjsmål ellerhinder görs tillgängligt för EFTA-delegationens medlemmar, i enlighetmed tidigare fattat riksdagsbeslut med denna innebörd.UtskottetÅr 1988 upprättades inom en organisation förberedning av integrationsfrågorna inom statsdepartementen. Arbetetleds av en statsrådsgrupp under statsministerns ordförandeskap.Därunder svarar en statssekreterargrupp för den löpande styrningen avarbetet. Ett omfattande analysarbete pågår inom 25 departementala ochinterdepartementala arbetsgrupper. Referensgrupper med företrädareför olika samhällsintressen har knutits till flertalet av de nämndaarbetsgrupperna. En särskild beredningsgrupp under enchefsförhandlare samordnar arbetgruppernas arbete.Samordningsansvaret ligger på ,i vilken ingår ett särskilt integrationssekretariat (ISEK). Ett rådför Europafrågor för information och samråd har inrättas i vilketingår företrädare för näringslivet, bankerna, fackföreningsrörelsenoch högskoleväsendet.Som tidigare nämnts i betänkandet har de fem arbetsgrupperna, ivilka de undersökande samtalen mellan EG och EFTA fördes (varor,kapital och tjänster, personers rörlighet, angränsande områden samträttsliga och institutionella frågor), sedan förhandlingarna formelltöppnades omvandlats till förhandlingsgrupper.Förhandlingsarbetet samordnas genom en särskild arbetsgrupp förchefsförhandlarna.Kontakt- och informationsutbytet mellan regering och riksdag skerfrämst genom utrikesnämnden, utrikesutskottet och riksdagensEFTA-delegation samt kammare. EFTA-delegationenförstärktes med ytterligare tre suppleanter för att gealla riksdagspartier möjligheter att delta. Vid EFTA-delegationenssammanträden ges en löpande och regelbunden information om Sverigessamarbete med EG inkl. de pågående förhandlingarna mellan EFTA ochEG.I ställs ett växande antal interpellationer och frågorangående samarbete med EG. Härtill har varje riksdagsutskottmöjlighet att inom ramen för löpande ärendeberedning inhämta specifikinformation om EG-samarbetet från regering och myndigheter.Regeringsföreträdare har vid ett antal tillfällen framhållit viktenav att ges bred och löpande information om det svenskasamarbetet med EG och förhandlingarna mellan EG och EFTA.I sitt betänkande 1989/90:KU30 tog uppfrågan om information från regering till riksdag i anslutning tillEG-samarbetet. Behandlingen föranleddes av en förfrågan om att fåtillgång till relevant material avseende de svenska kontakterna medEG. betonade vikten och värdet av attriksdagspartierna genom sina representanter i EFTA-delegationen hållsunderrättade om förhandlingsarbetets utveckling. Vidare angav KU attpartierna kan komma att fästa olika avseende vid olika aspekter avintegrationsarbetet. Härav följer att man också kan ha skildauppfattningar om vad som i sammanhanget är relevant material.Konstitutionsutskottet noterade med tillfredsställelse att det ärregeringens uttalade ambition att så långt möjligt efterkommadelegationens önskemål om information.Utskottet finner att informationsflödet rörande EG-samarbetet tillriksdagen fungerar väl med de instrunment som står till buds.Utskottet utgår ifrån att regeringen även framgent fortlöpande sökerförmedla så bred och aktuell information som möjligt vad gällerSveriges samarbete med EG.Utskottet vill vidare betona betydelsen av att allmänheten ges godinformation om samarbete med EG. Mot bakgrund av deuttalanden utskottet gjort tidigare i betänkandet rörande svensktmedlemskap i anser utskottet att ytterligare informationsinsatserär nödvändiga i syfte att främja en allsidig belysning av ochdiskussion om Europasamarbete. Utskottet förutsätter attregeringen inkommer med förslag med denna innebörd.Med det ovan anförda får yrkande 9 i motion U518 och yrkande 17 imotion U522 anses besvarade. beträffande samarbetet --EFTA--EGatt förklarar ifrågavarande del av yrkande 3 i motion1989/90:U501, yrkande 2 i motion 1989/90:U503, ifrågavarande del avyrkande 7 i motion 1989/90:U515 och ifrågavarande del av yrkande 8 imotion 1989/90:U518 besvarade med vad utskottet anfört samt attriksdagen avslår yrkande 8 i motion 1989/90:U519, yrkande 12 imotion 1989/90:U522 och motion 1989/90:U548,res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande vidare Europasamarbeteatt med anledning av yrkande 1, ifrågavarande del avyrkande 3 i motion 1989/90:U501, yrkandena 1 och 7 i motion1989/90:U503, yrkandena 1 och 2 i motion 1989/90:U515, yrkandena 6och 11 i motion 1989/90:U518 och yrkande 1 i motion 1989/90:U519och med avslag på yrkande 3 i motion 1989/90:U515, yrkandena 2 och3 i motion 1989/90:U519 och yrkandena 1, 3, 4 och 5 i motion1989/90:U523 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,res. 5 (m, fp)res. 6 (v)res. 7 (mp)3. beträffande rättsliga och institutionella frågoratt förklarar yrkande 5 i motion 1989/90:U515 ochyrkandena 14 och 15 i motion 1989/90:U522 besvarade med vad utskottetanfört samt att avslår yrkande 16 i motion 1989/90:U522,res. 8 (mp)4. beträffande parlamentarikersamverkanatt förklarar motion 1989/90:U554 besvarad med vadutskottet anfört,5. beträffande frihandel och tullunionatt förklarar yrkande 5 i motion 1989/90:U503, yrkande 7i motion 1989/90:U518 och yrkande 4 i motion 1989/90:U522 besvarademed vad utskottet anfört samt att avslår yrkande 6 i motion1989/90:U515 och yrkande 7 i motion 1989/90:U519,res. 9 (v)res. 10 (mp)6. beträffande Cassis de Dijon-principenatt avslår yrkande 4 i motion 1989/90:U515 och yrkande 13i motion 1989/90:U522,res. 11 (v)res. 12 (mp)7. beträffande krigsmaterielatt avslår yrkande 1 i motion 1989/90:U522 och yrkande 2i motion 1989/90:U523,res. 13 (v, mp)8. beträffande kärnkraft och kärnteknikatt avslår yrkande 2 i motion 1989/90:U522 och yrkandena11 och 12 i motion 1989/90:U542,res. 14 (c)res. 15 (mp)9. beträffande konsumentfrågoratt förklarar motion 1989/90:U513, motion 1989/90:U529och yrkande 6 i motion 1989/90:U542 besvarade med vad utskottetanfört samt att avslår yrkandena 1 och 2 i motion1989/90:U552,res. 16 (v)res. 17 (mp)10. beträffande personers rörlighetatt förklarar yrkande 3 i motion 1989/90:U503, yrkande 1i motion 1989/90:U532 och yrkande 1 i motion 1989/90:U547 besvarademed vad utskottet anfört samt att avslår yrkande 8 i motion1989/90:U522 och yrkandena 2 och 3 i motion 1989/90:U532,res. 18 (v)res. 19 (mp)11. beträffande dataintegritetatt förklarar yrkande 4 i motion 1989/90:U532 besvaratmed vad utskottet anfört,res. 20 (v, mp)12. beträffande arbetsmarknadspolitikatt förklarar yrkande 4 i motion 1989/90:U503, yrkande 3i motion 1989/90:U521 och yrkande 2 i motion 1989/90:U547 besvarademed vad utskottet anfört samt att avslår yrkande 2 i motion1989/90:U521,res. 21 (v)res. 22 (mp)13. beträffande arbetsrättsliga frågoratt förklarar ifrågavarande del av yrkande 7 i motion1989/90:U515 och yrkande 9 i motion 1989/90:U522 besvarade med vadutskottet anfört,res. 23 (v)res. 24 (mp)14. beträffande jämställdhetatt förklarar yrkande 1 i motion 1989/90:U502 och yrkande5 i motion 1989/90:U521 besvarade med vad utskottet anfört samt attriksdagen avslår yrkande 2 i motion 1989/90:U506 och motion1989/90:U516,res. 25 (c)res. 26 (v)res. 27 (mp)15. beträffande utbildningsfrågoratt förklarar yrkande 10 i motion 1989/90:U522, yrkande 4i motion 1989/90:U547 och yrkande 1 i motion 1989/90:U550 besvarademed vad utskottet anfört,16.