bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — Genom att den avtalade räntanjämförs med statslåneräntan plus en procentenhet vid utgången avnovember året före beskattningsåret kan förmånen komma attåsättas ett värde som är högre eller lägre än det faktiska.Vidare kommer en skattskyldig som har ett lån med t.ex. fem årsbindningstid, där den avtalade räntan har innefattat en mindreförmån, att bli beskattad för en förmån som varierar medstatslåneräntans nivå varje november månads utgång. Även om denavtalade räntan innebar en ränteförmån på när avtaletingicks kan förmånen på detta sätt komma att värderas tillmångdubbelt större procentsatser vissa beskattningsår och till0% andra beskattningsår.Vi anser att den angivna värderingsregeln inte uppfyllerrimliga rättssäkerhetskrav och att den värderingsregel somtillämpats före skatteomläggningen därför bör gälla tillsvidare. Regeringen får återkomma med ett förslag sominnebär att beskattningen av förmånliga lån inte kan grunda sigpå ett beskattningsvärde som överstiger förmånens faktiskavärde. Vi tillstyrker således motion Sk33 yrkande 9.dels vid moment 19 och moment 57 i motsvarande delhemställt19. beträffande förmånliga lånatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 9och med avslag på proposition 1990/91:54 i denna del beslutaratt förmån av räntefritt eller lågförräntat lån skall värderastill skillnaden mellan den avtalade räntan och den lägsta avriksbankens diskonto vid årets ingång resp. utgång plus tvåprocentenheter,57. beträffande lagförslagen såvitt avser förmånliga lånatt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar det vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen ipunkt 10 av anvisningarna till 32§ att tredje stycket erhållerföljande lydelse: "Förmånen värderas till skillnaden mellan denavtalade räntan och det lägsta av diskonton vidbeskattningsårets ingång respektive utgång plus tvåprocentenheter." och att fjärde stycket utgår.32. En tvåårig rådrumsfrist (mom. 21 och mom. 57 i motsvarandedel), och (alla m) hardels anfört följande:Vi anser att det är riktigt att en rådrumsfrist skall löpainnan en privatbostad omklassificeras till att ingå inäringsverksamhet men anser inte att det finns något bärandeskäl att låta denna frist vara kortare än de som redangäller för privatbostadsfastighet i dödsbo.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk33 yrkande 10.dels vid moment 21 och moment 57 i motsvarande delhemställt21. beträffande en tvåårig rådrumsfristatt med anledning av proposition 1990/91:54 i dennadel och med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 10 beslutaratt rådrumsfristen vid omklassificering av privatbostad skallvara ,57. beträffande lagförslagen såvitt avser en tvåårigrådrumsfristatt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar det vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringen i5 § sjätte stycket att orden "det därpå följande kalenderåret"byts ut mot orden "de därpå följande tre kalenderåren" och ordet"andra" byts ut mot ordet "fjärde".33. En särregel för tvåfamiljsfastigheter (mom. 22 och mom. 57i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:När det gäller förslaget om en ändrad gränsdragning förprivatbostad som inrättats för två familjer löses enligt vårmening eventuella gränsdragningsproblem i dessa fall bäst genomatt proportioneringregler införs. Detta kräver en ny definitionav privatbostadsbegreppet. Regeringen bör återkomma med ettförslag till en sådan definition.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk33 yrkande 11.dels vid moment 22 och moment 57 i motsvarande delhemställt22. beträffande en särregel för tvåfamiljsfastigheteratt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 11dels avslår proposition 1990/91:54 i denna del,dels hos regeringen begär ett förslag som innebär en nydefinition av privatbostad som medger proportionering,57. beträffande lagförslagen såvitt avser en särregel förtvåfamiljsfastigheteratt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar det vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med den ändringenatt förslagen om ändring i 5 § första och andra styckena utgår.34. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (mom. 23), och (alla m) hardels anfört följande:I landets skiftande bestånd av småhus från olika tider finnsåtskilliga bostadsbyggnader som avsevärt skiljer sig frånvanliga villor men som delvis används på liknande sätt, dvs. sombostad för ägaren. Dessa byggnader återfinns framför allt pålandsbygden och utgörs av gamla, stora och otidsenligamangårdsbyggnader på gårdar och gods alltifrån stora gamlaträhus i till medeltida i Skåne.Driften och underhållet av slott och herrgårdar och även andrakulturbyggnader på jordbruksfastighet utgör normalt en storbelastning för fastighetens ägare. Det är ofta fråga om avsevärtstörre bostadsytor än som erfordras, och planlösningarna ärotidsenliga och medför att boendet blir obekvämt ochsvårigheterna stora att effektivt utnyttja det tillgängligautrymmet.Slopandet av avdragsrätten för reparation och underhåll avdetta slag av kulturbyggnader innebär i praktiken ett förödandeslag för kulturminnesvården i . Privata ägare kan intebekosta underhållet med beskattade medel.Kulturbyggnader som av kulturhistoriska skäl bör bevaras måstedärför kunna klassificeras och beskattas som näringsfastigheteräven i de fall då de bebos av ägaren eller dennes närstående.Härigenom kan avdrag göras för kostnader för reparation ochunderhåll av sådana byggnader. följer att ägarenbeskattas för bostadsförmån.En lämplig gränsdragning är enligt vår mening den som föreslåsi motion Sk34 och som innebär att bostadshus som i den kommunalaöversiktsplaneringen betecknas som kulturhistoriskt skyddsvärtfår beskattas som en näringsfastighet om ägaren yrkar det.Riksdagen bör enligt vår mening med anledning av motion Sk34hos regeringen begära ett förslag i enlighet med det anförda.dels vid moment 23 hemställt23. beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelseatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk31 och1990/91:Sk34 hos regeringen begär ett förslag som innebär attbostadshus som i den kommunala översiktsplaneringen betecknassom kulturhistoriskt skyddsvärt kan beskattas somnäringsfastighet.35. Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (mom. 23)och (båda c) hardels anfört följande:Redan vid remissbehandlingen av inkomstskatteutredningensförslag fäste ett flertal remissinstanser regeringensuppmärksamhet på att förslaget om privatbostadsbeskattning avjordbrukets mangårdsbyggnader skulle medföra en kraftigförsämring av de ekonomiska villkoren för vården avkulturhistoriskt värdefulla bostadshus på jordbruksfastigheter.En av dem var den särskilde utredare som har regeringens uppdragatt skapa bättre förutsättningar för förvaltningen av vissakulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer.Trots dessa varningar har de nya reglerna antagits och kommeratt tillämpas fr.o.m. . Detta kommer attäventyra omvårdnaden av det kulturarv som landsbygdenskulturhistoriskt värdefulla mangårdsbyggnader representerar.Olika lösningar är enligt vår mening möjliga. Den särskildeutredaren har bl.a. föreslagit att bostadshus påjordbruksfastighet som utgör kulturbyggnad skallbehandlas som näringsfastighet. Andra lösningar, såväl inom somutom skattesystemets ram, är tänkbara. Vad som inte kan godtasär att de nya skattereglerna leder till en försämring i vårdenav kulturhistoriskt skyddsvärda miljöer.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 23 hemställt23. beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelseatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk31 och1990/91:Sk34 som sin mening ger regeringen det ovan anförda tillkänna.36. Fastighetstaxeringsvärdet på småhus (mom. 24), och (alla m) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk33 av m.fl. (m) bör 1989 årsfastighetstaxeringsvärden för småhus äga tillämpning inombeskattningsområdet också under . Vidare börbeskattningen för ej grundas på högretaxeringsvärdehöjning än . Vi tillstyrker därför motionSk33 yrkandena 12 och 13.dels vid moment 24 hemställt24. beträffande fastighetstaxeringsvärdet på småhusatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkandena 12och 13 hos regeringen begär ett förslag som innebär att 1989 årstaxeringsvärde skall tillämpas också och attbeskattningen för grundar sig på entaxeringsvärdehöjning på högst 50%.37. Fastighetsskatten för småhus (mom. 25)och (båda c) hardels anfört följande:I likhet med motionärerna bakom Sk40 anser vi attfastighetsskatten bör vara 1,för småhus och förhyreshus fr.o.m. samt att fastighetsskattövergångsvis inte skall tas ut för årgångarna 1986--1990 och atthalv fastighetsskatt skall tas ut för årgångarna 1981--1985 meden successiv avveckling av reduceringarna över tiden. Vitillstyrker därför motion Sk40 yrkandena 31--33.dels vid moment 25 hemställt25. beträffande fastighetsskatten för småhusatt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkandena31--33 hos regeringen begär ett förslag som innebär attfastighetsskatten bestäms till 1,för småhus och till 2%för hyreshus fr.o.m. samt att övergångsvisfastighetsskatt inte tas ut för årgångarna 1986--1990 och halvfastighetsskatt tas ut för årgångarna 1981--1985.38. Pensionärernas inkomst av kapital och passivnäringsverksamhet (mom. 26 och mom. 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Vi har inom moderata samlingspartiet länge motsatt oss attpensionärernas extra avdrag avtrappas mot inkomst av kapital ochrörelse. När avdraget fr.o.m. får formen avett särskilt grundavdrag som endast avtrappas mot annanallmän pension har emellertid en avtrappning mot kapital ochinkomst av passiv näringsverksamhet behållits för 1991 och 1992.Vi anser att denna avtrappning av det särskilda grundavdragetbör undanröjas innan den hinner träda i kraft och tillstyrkerdärför motion Sk33 yrkande 14.dels vid moment 26 och moment 57 i motsvarande delhemställt26. beträffande pensionärernas inkomst av kapital och passivnäringsverksamhetatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk33 yrkande14 och 1990/91:Sk38 yrkandena 1 och 2 beslutar slopaavtrappningen av det särskilda grundavdraget mot inkomst avkapital och inkomst av passiv näringsverksamhet,57. beträffande lagförslagen såvitt avser pensionärernasinkomst av kapital och passiv näringsverksamhetatt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1990:650) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 29 första stycket avikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen(1990:650) om ändring i kommunalskattelagen skall utgå.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.39. Pensionärernas förmögenhet (mom. 27 och mom. 57 imotsvarande del)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Avtrappningen av det särskilda grundavdraget på grund av båderänteinkomster och besparingar leder till mycket högamarginaleffekter för dem som har låga pensioner. De som drabbasär pensionärer som trots låga inkomster under sin aktiva tidlyckats spara ihop . Däremot drabbas inte desom har höga pensioner eftersom de inte har högre grundavdrag änövriga inkomsttagare.Vi anser att det är oförsvarligt med skatteregler som på dettasätt straffar dem som varit sparsamma. Vi anser att bestämmelsenom avtrappning mot förmögenhet skall upphävas ochtillstyrker därför motion Sk38 yrkande 1 och Sk40 yrkande 5.dels vid moment 27 och moment 57 i motsvarande delhemställt27. beträffande pensionärernas förmögenhetatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk38 yrkande1 och 1990/91:Sk40 yrkande 5 beslutar slopa avtrappningen avpensionärernas särskilda grundavdrag mot förmögenhet,57. beträffande lagförslagen såvitt avser pensionärernasinkomst av kapital och passiv näringsverksamhetatt till följd av vad som ovan anförts ochhemställts antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1990:650) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 29 andra stycket avikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen(1990:650) om ändring i kommunalskattelagen skall utgå.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.40. Sjömansbeskattningen och skattereduktion för ensamståendebarn (mom. 28)(), (), (),(), (), ()och () hardels anfört följande:Också inom sjömansbeskattningen bör enligt vår meningskattereduktionen för ensamstående med barn finnas kvar efterden . Vi tillstyrker därför yrkandet härom imotion Sk23. Regeringen får dock återkomma med ett förslag tillhur en sådan skattereduktion skall utformas med hänsyn tillövriga förändringar i sjömansskattelagen.dels vid moment 28 hemställt28. beträffande sjömansbeskattningen och skattereduktion förensamstående med barnatt med anledning av proposition 1990/91:54 i dennadel och med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkande 23 i dennadel hos regeringen begär ett förslag som innebär attskattereduktionen för ensamstående med barn behålls isjömansbeskattningen.41. Sjömansbeskattningen och skattereduktion för gift medhemmamake (mom. 29)(), () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening bör skattereduktionen för hemmamake finnaskvar också inom sjömansbeskattningen även efter den 1 januari1991. Vi tillstyrker därför yrkandet härom i motion Sk23.Regeringen får dock återkomma med ett förslag till hur en sådanskattereduktion skall utformas med hänsyn till övrigaförändringar i sjömansskattelagen.dels vid moment 29 hemställt29. beträffande sjömansbeskattningen och skattereduktion förgift med hemmamakeatt med anledning av proposition 1990/91:54 i dennadel och med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkande 23 i dennadel hos regeringen begär ett förslag som innebär attskattereduktionen för gift med hemmamake behålls isjömansbeskattningen.42. Allmän utformning av beskattningen av inkomst av kapital(mom. 31), och (alla m) hardels anfört följande:Beskattningen av kapitalvinster bör enligt vår uppfattningutformas så att anskaffningsvärdet för ifrågavarande tillgångindexuppräknas för att undvika att enbart nominella vinsterbeskattas. Med tanke på vikten av att harmonisera de svenskaskattereglerna med dem som gäller för i övrigt bör detockså övervägas att införa skattefrihet. Denbeslutade realisationsvinstbeskattningen av privatbostäderkommer att motverka rörligheten på bostadsmarknaden och ledatill tveksamma skattekonsekvenser för många medborgare. Enligtvår uppfattning bör reavinstskatt ej tas ut vid byte av bostad.Det bör också övervägas att göra realisationsvinstbeskattningentidsbegränsad.Realisationsförluster bör få kvittas till sitt fulla värde ivart fall mot realisationsvinster på motsvarande tillgångar. Detbör övervägas att också tillåta kvittning motrealisationsvinster på andra tillgångar. Vad beträffar kvittningav realisationsförluster mot ränteinkomster och utdelningar bördetta också tillåtas. Därvid kan emellertid en viss begränsningövervägas.Riksdagen bör mot denna bakgrund med bifall till motion Sk33 idenna del begära nytt förslag av regeringen om beskattningen avkapitalinkomster och kapitalvinster.dels vid moment 31 hemställt31. beträffande allmän utformning av beskattningen avinkomst av kapitalatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 18och med avslag på motionerna 1990/91:Sk40 yrkandena 26 och 27och 1990/91:Sk37 yrkande 4 hos regeringen begär nytt förslag ombeskattning av kapitalinkomster och kapitalvinster i enlighetmed vad ovan anförts.43. Allmän utformning av beskattningen av inkomst av kapital(mom. 31)och (båda c) hardels anfört följande:Vi har tidigare motsatt oss att sparavdraget slopas.Stimulanser för det privata sparandet är mycket angelägna. sparavdraget är en sådan stimulans framför allt avbetydelse för småspararna med låga eller normala inkomster. Enperson med låg marginalskatt som tidigare utnyttjatsparavdraget kan komma att få höjd skatt på sitt sparande efterskattereformen. Detta är en följd av att vederbörande ej fårnågon större nytta av att skattesatsen sänks till påsparandet. Denna risk bör undanröjas. Ett sparavdrag bör enligtvår uppfattning även i fortsättningen finnas kvar iskattesystemet. Med tanke på att skattesatsen sänks finner vi enlämplig nivå på avdraget vara 1000 kr.Vidare anser vi, av samma skäl som att det totalaskatteuttaget bör begränsas i vad avser realisationsvinsten, attmöjligheterna till uppskov bör finnas kvar i vissa fall. Somtidigare framhållits av måste det vara möjligt attfå uppskov med beskattningen för de boende som byter bostadbl.a. av medicinska skäl, handikappskäl eller åldersskäl.Vi tillstyrker således motion Sk40 i denna del och förordaratt hos regeringen begär förslag med denna inriktning.dels vid moment 31 hemställt31. beträffande allmän utformning av beskattningen avinkomst av kapitalatt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkandena 26och 27 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk33 yrkande 18 och1990/91:Sk37 yrkande 4 hos regeringen begär förslag omsparavdrag och möjlighet till uppskov med beskattning avreavinst på bostäder i enlighet med vad ovan anförts.44. Allmän utformning av beskattningen av inkomst av kapital(mom. 31)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet föreslår ett fullständigt avdragstak förränteutgifter vid . bör systemet med avdragför ränteutgifter slopas. Detta skulle skapa ett rakare systemoch minimera möjligheterna till skatteundandragande samtlånefinansierad och skattesubventionerad konsumtion. En slopadrätt att dra av låneräntor fordrar dock en övergångstid. Slopaderänteavdrag kräver därjämte nya system för att finansieraboendekostnaderna.Skattereformen innebär vidare bl.a. att avkastningen frånallemans- och pensionssparande kommer att bli beskattad medavsevärt lägre skattesats än vanligt banksparande. Även föraktiesparande kommer en rad undantag från huvudregeln att gälla.Såsom tidigare påpekat kommer avsaknaden av enenhetlig skattesats att öppna väg för skatteplanering och ledatill att påtagliga asymmetrier består. I enlighet därmedbiträder jag därför förslag att alla typer avkapitalavkastning, med undantag för reavinstbeskattning avpermanentbostäder, beskattas på ett enhetligt sätt med enstatlig inkomstskatt på 30%.Det förslag som läggs fram från sida innebären strikt enhetlig kapitalbeskattning på utan de mångaundantag som medgivits. För aktievinstbeskattningens del innebärdetta att hela vinsten tas upp till beskattning och att manalltså inte skall få avräkna av försäljningspriset som enschablon för anskaffningsvärdet. Reaförluster påmarknadsnoterade aktier bör, liksom reaförluster på andraaktier, i princip få dras av med 70%.Vi tillstyrker således motion Sk37 i denna del och förordaratt hos regeringen begär förslag med denna inriktning.dels vid moment 31 hemställt31. beträffande allmän utformning av beskattningen avinkomst av kapitalatt med bifall till motion 1990/91:Sk37 yrkande 4och med avslag på motionerna 1990/91:Sk33 yrkande 18 och1990/91:Sk40 yrkandena 26 och 27 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts om kapitalbeskattning.45. Beskattning av utländsk valuta inom hushållssektorn (mom.32 och 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:De föreslagna reglerna om beskattning av utländsk valuta böransluta till den reformering av reglerna för beskattning avinkomst av kapital som vi föreslagit ovan. Regeringen fårsnarast återkomma till med sådant förslag. De nu ipropositionen föreslagna reglerna bör mot denna bakgrund avslås.Vi tillstyrker följaktligen motion Sk33 i denna del.dels vid momenten 32 och 57 i motsvarande del hemställt32. beträffande beskattning av utländsk valuta inomhushållssektornatt bifaller motion 1990/91:Sk33 yrkande 19 ochavslår proposition 1990/91:54 i denna del och motion1990/91:Sk40 yrkande 7 i denna del,57. beträffande lagförslagen såvitt avser beskattning avutländsk valuta inom hushållssektornatt avslår det vid proposition 1990/91:54 fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt såvitt avser 3§ 1 mom. andra stycket och 3§ 2mom. fjärde stycket samt såvitt avser 3§ 2 mom. andra stycket1 beslutar att orden "i svenska kronor" skall utgå.46. Beskattning av utländsk valuta inom hushållssektorn (mom.32 och 57 i motsvarande del)och (båda c) hardels anfört följande:Hårdare skatteregler för utländska placeringar än förmotsvarande svenska rimmar illa med intentionerna föravskaffandet av valutaregleringen. Riskerna med en befaradskatteplanering hänger dessutom i hög grad samman med hurSverige och andra länder lyckas i sina strävanden att driva enframgångsrik finans-, penning- och valutapolitik, och det voreenligt vår mening fel att motverka marknadens sätt att fungeramed sådana skattepolitiska asymmetrier som regeringen nuföreslår. Dessutom anser vi i likhet med vad och i sina remissyttranden att en begränsning avavdragsrätten för ränteutgifter i utländsk valuta kommer attleda till administrativa och kontrollmässiga problem. Viföreslår därför att samma skattemässiga regler skall gälla försåväl ränteinkomster och reavinster som ränteutgifter ochreaförluster för fordringar resp. skulder i utländsk valuta somgäller för placeringar i svensk valuta.Även förslaget att avdragsrätten för förluster i utländskamarknadsnoterade obligationer och skuldebrev skall begränsastill utgör en diskriminering av utländska värdepapper iförhållande till den fulla avdragsrätt som kommer att gälla förmarknadsnoterade svenska och utländska aktier samt svenskaobligationer. avvisar även denna särbehandling ochmenar att samma regler bör gälla även här som för svenskavärdepapper.Vi ansluter oss också till den av hävdadeprincipen att derivatinstrument bör beskattas enligt sammaregler som instrumentens underliggande egendom. Vad gällervalutaterminer anser vi dock att dessa med hänsyn till att deinte självklart går att hänföra till ett bestämt individuelltvärdepapper bör ges en kvittningsrätt för dessa instrument. Förkonvertibla skuldebrev utställda i utländsk valuta börsamma skatteregler gälla som för motsvarande värdepapper isvensk valuta.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk40 och avstyrkerpropositionen i berörda delar.dels vid momenten 32 och 57 i motsvarande del hemställt32. beträffande beskattning av utländsk valuta inomhushållssektornatt bifaller motion 1990/91:Sk40 yrkande 7 i dennadel och avslår proposition 1990/91:54 i denna del och motion1990/91:Sk33 yrkande 19,57. beträffande lagförslagen såvitt avser beskattning avutländsk valuta inom hushållssektornatt i fråga om det vid proposition 1990/91:54 fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt såvitt avser 3§ 2 mom. andra stycket 1 beslutaratt orden "i svenska kronor" skall utgå.47. Ändrade regler såvitt avser ränteavdragsbegränsning (mom.33), och (alla m) hardels anfört följande:Den av beslutade ränteavdragsbegränsningen,som avser ränteutgifter över en viss nivå, bör slopas. Genom denkraftigt sänkta skattesatsen för kapitalinkomster motverkas ändåöverdriven skatteanpassning. Med det anförda tillstyrker vimotion Sk33 i nu aktuell del.dels vid moment 33 hemställt33. beträffande ändrade regler såvitt avserränteavdragsbegränsningatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 20,med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del och medavslag på motion 1990/91:Sk40 yrkande 7 i denna del hosregeringen begär förslag om slopad ränteavdragsbegränsning ienlighet med vad ovan anförts.48. Ändrade regler såvitt avser ränteavdragsbegränsning (mom.33 och 57 i motsvarande del)och (båda c) hardels anfört följande:I propositionen föreslås också att rätten att kvittaränteutgifter . Vi anseratt propositionens förslag härvidlag strider mot dehuvudprinciper för beskattningen av inkomst av kapital som vitidigare har ställt oss bakom. Vi kan dock gå med på förslagetnär det gäller inlåningskonton med uppskjuten räntebetalningeftersom dessa tillkommit enbart i skatteplaneringssyfte. Meddet anförda tillstyrker vi motion Sk40 i denna del.dels vid momenten 33 och 57 i motsvarande del hemställt33.