bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Utskottet refererar till den inomarbetsmarknadsdepartementet utarbetade rapporten och den västeuropeiska integrationen (Ds1990:8) vari noteras att den fria arbetsmarknaden inte letttill någon nämnvärd geografisk utjämning av arbetslösheten. Varförarbetslöshetsnivåerna varierar så starkt mellan de västeuropeiskaländerna har inte direkt kunnat förklaras. I rapporten redovisas attåtgärdsarsenalen i den svenska arbetsmarknadspolitiken inte skiljersig på något avgörande sätt från de instrument som används inomEG-länderna.I rapporten dras slutsatsen att i fråga om statsstöd finns detingenting som tyder på att åtgärder inom den svenskaarbetsmarknadspolitiken skulle strida mot . Ingentingtyder heller på att inskränkningar i den nationella bestämmanderättenöver arbetsmarknadspolitiken skulle vara aktuella.Arbetsmarknadsutskottet markerar inställningen att en aktivarbetsmarknadspolitik är en grundpelare i svensk politik och att vårtland på detta område bör kunna fungera som inspirationskälla förandra länder. En EG-integration betyder enligt utskottets uppfattningatt arbetsmarknadspolitiken kommer att spela en alltmer betydelsefullroll som instrument i den ekonomiska politiken.Utrikesutskottet vill med hänvisning till yttrandet ansluta sigtill arbetsmarknadsutskottets uttalande. utgår ifrånatt ett övergripande mål i svensk arbetsmarknadspolitik är ochförblir att skapa full sysselsättning.Härmed får yrkande 4 i motion U503, yrkande 3 i motion U521 ochyrkande 2 i motion U547 anses besvarade. Yrkande 2 i motion U521avstyrks.I arbetsmarknadsutskottet berörs även arbetsrättsliga frågor ianslutning till behandling av motion U515 (v) yrkande 7 (delvis) ochyrkande 9 i motion U522 (mp).Arbetsmarknadsutskottet anför följande:Utskottet har inhämtat att vid förhandlingarna skall den högasvenska ambitionsnivån i dessa frågor vara vägledande. Det finns treEG-direktiv på detta område, nämligen Skydd för anställdasrättigheter vid arbesgivarens konkurs, Kollektiva uppsägningar (skyddför anställda) och Skydd av anställdas rättigheter vidföretagsöverlåtelser. Reglerna om de anställdas inflytande enligtdessa direktiv är att se som minimikrav. Inte i något av dessa fallkrävs ändring av svensk lagstiftning för att harmonisering skallkunna uppnås. Ändringar i lagen om medbestämmande i arbetslivet(MBL), lagen om anställningsskydd (LAS), lagen om statlig lönegarantivid konkurs m.fl. lagar aktualiseras således inte i detta sammanhang.Arbetsmarknadsutskottet anger att inom EG har förslag till enförordning lagts fram beträffande den övernationella företagsform somkallas Europabolag. I ett särskilt förslag till direktiv finnskompletterande regler för de anställdas deltagande i den långsiktigaledningen av Europabolaget. Flera olika alternativa modelleraccepteras. betonar vikten av att bevaka attmöjligheterna för arbetstagarna att påverka sina arbetsvillkor inteförsämras. Liksom tidigare (1988/89:AU3y) anserarbetsmarknadsutskottet att de arbetsrättsliga frågorna måste ägnasstor uppmärksamhet i samband med dels den ökade integrationen på deneuropeiska arbetsmarknaden, dels internationaliseringen av de störreföretagen.Utrikesutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsyttrande.Härmed får yrkande 7 (delvis) i motion U515 och yrkande 9 i motionU522 anses besvarade.JämställdhetMotionernaFolkpartiet begär i motion U502 yrkande 1 inrättande av enarbetsgrupp som skall bevaka jämställdhetsaspekterna vidharmonisering till EG.I motion U506 av föreslås att regeringen tillsätteren särskild arbetsgrupp för frågan om EG och offentliga sektorn samtatt denna arbetsgrupp i huvudsak skall bestå av kvinnor. Enligtmotionärerna är svenska kvinnor i hög grad beroende av den offentligasektorn. Vid en EG-harmonisering med skatteharmonisering som följdkan statens inkomster minska på ett sådant sätt att den offentligasektorn blir hotad enligt motionärerna. Del av denna motion behandlasäven under avsnittet sociala frågor.Även i motion U516 (c) begärs att regeringen tillsätter enarbetsgrupp bestående av anbart kvinnor. Uppgiften för denna gruppskulle vara att analysera vad en harmonisering med EG kommer attinnebära för kvinnornas situation i Sverige.Miljöpartiet begär i motion U521 yrkande 5 ett tillkännagivande attEG-anpassningen inte får leda till någon försvagning avjämställdheten och kvinnors rätt och möjlighet till förvärvsarbete.UtskottetJämställdhetsfrågorna har fått stor uppmärksamhet inom EG. IRomfördragets artikel 119 slås principen fast att kvinnor och mänskall ha lika lön för lika och likvärdigt arbete. Vägledande för EG:sarbete inom jämställdhetsområdet har varit de två handlingsprogramsom utarbetat vilka innefattar olika åtgärder för attfrämja jämställdheten. Ett tredje handlingsprogram för perioden1991--1995 är under utarbetande.EG har vidare beslutat om fem direktiv på området. Dessa berörlikalönsprincipen, likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet,progressivt införande av likabehandling på socialförsäkringsområdet,kollektiva försäkringar i arbetslivet om socialförsäkringsförmånerför kvinnor och män sysselsatta i egen verksamhet m.m. Vidare finnsförslag till nya direktiv angående bl.a. rätt till föräldraledighetoch skydd i arbetet för gravida kvinnor.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande attjämställdhetsfrågorna särskilt bevakas dels i arbetsgruppen förpersoners rörlighet, dels i den inrättadestatssekreterargruppen för frågor som rör den sociala dimensionen. IEES-förhandlingarna behandlas jämställdhetsfrågor iförhandlingsgruppen IV för angränsande områden. Utskottet ochriksdagen har tidigare ställt sig bakom målet attkvinnorepresentationen i statliga organ bör ha ökat till (AU 1987/88:17, rskr. Enligt utskottets uppfattning är detväsentligt att man även inom integrationsarbetet strävar efter att fåen jämn fördelning av kvinnor och män.Arbetsmarknadsutskottet refererar till den probleminventering somgjorts på svensk sida inför EES-förhandlingarna (Redovisning av detsvenska integrationsarbetet, ). Av denna framgår att enharmonisering skulle kräva att den svenska jämställdhetslagen ändras.Såväl vad gäller EG:s likalönsdirektiv som i fråga om regler omindirekt diskriminering går längre än den svenskajämställdhetslagen. EG:s likalönedirektiv slår fast principen om likalön för likvärdigt arbete, varvid arbetsvärdering eller motsvarandeutgör utgångspunkten för principens tillämpning. Enligt den svenskajämställdhetslagen krävs en mellan parterna "överenskommenarbetsvärdering". Beträffande indirekt diskriminering saknasbestämmelse i den svenska jämställdhetslagen till skillnad från EG:sregelverk.Vad gäller den offentliga sektorn och anpassningen till EGredovisar arbetsmarknadsutskottet samma uppfattning som motionärernai fråga om den offentliga sektorns speciella betydelse för kvinnornai genom att vård- och omsorgssektorn domineras av offentligtdrivna verksamheter. framhåller att om vivill slå vakt om tillgången till god vård och omsorg, den offentligasektorn och om vår välfärd, så är vi beroende av de inkomster somutrikeshandeln ger oss. En stark ekonomi är enligt utskottetsuppfattning nödvändig för en ambitiös välfärdspolitik i samhället.Utrikesutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsuttalande. Utskottet anser att det breddade och fördjupade samarbetesom vi nu förhandlar om är av största vikt för att vi ska kunnabehålla och vidareutveckla vår välfärd. En stark samhällsekonomi ären förutsättning för en välutbyggd offentlig service och för att viska kunna värna om sysselsättning och den svenska välfärden, tillgagn för såväl kvinnorna som den övriga befolkningen.Under avsnittet sociala frågor har utskottet redogjort för dearbetsgrupper som tillsatts för att behandla de frågor som rör densociala dimensionen. Utskottet vill i sammanhanget betona attjämställdhetsfrågorna bör beaktas på samtliga områden och inom allade arbetsgrupper som berörs i integrationsarbetet.Utskottet anser att det är önskvärt och möjligt att bibehålla enhög ambitionsnivå vad gäller jämställdhetsarbetet inom ramen för ettnärmare samarbete med EG. En fortsatt integration i kan gepositiva impulser till nya åtgärder på jämställdhetsområdet för alladeltagande parter. Utskottet noterar i detta sammanhang attregeringen avser föreslå en skärpning avreglerna i den svenska jämställdhetslagen för att likställa desvenska reglerna med EG:s direktiv vad gäller lika lön och likabehandling.Med det anförda anser utskottet yrkande 1 i motion U502 (m) ochyrkande 5 i motion U521 (mp) besvarade. Yrkande 2 i motion U506 (v)och motion U516 avstyrks.UtbildningsfrågorMotionernaMiljöpartiet begär i motion U522, yrkande 10, klarläggande frånregeringen om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattarharmonisering av utbildningssystemets läroplaner.I motion U547 (mp) yrkande 4 begärs ett uttalande om radikaltförbättrade möjligheter till studier i andra länder. Motionärernaanser att informationen om de olika alternativ som finns att studerautomlands är dålig, att utbudet bör öka för ungdomar på högstadietoch i gymnasiet och slutligen att utbytet med börförbättras.I motion U550 (c) krävs ett fullvärdigt svenskt deltagande iERASMUS-programmet (European Community Action Scheme for ). Motiven för detta yrkande återfinns i motionUb758, där bilaterala avtal om studerandeutbyte förs fram som ettalternativ för det fall det fulla deltagandet i ERASMUS-programmetinte skulle visa sig möjligt.UtskottetUtskottet vill inledningsvis betona utbildningsfrågornas vikt i deteuropeiska samarbetet. Möjligheten att fritt kunna välja studieformoch studieort inom ramen för det stora utbud av utbildningar somEuropas länder sammantaget kan erbjuda värderas högt av medborgarna.Utskottet kan konstatera att EG gjort omfattande satsningar påutbildning och forskning. Satsningarna har motiverats såväl avekonomiska skäl som med önskemålet att ge unga människor bättrekunskaper och förståelse för andra kulturer. Tre mål står i centrumför EG:s utbildningsprogram:att stärka utbildningens kvalité,att skapa en bättre yrkesutbildning ochatt bredda mångkulturell utbildning inkl. språkutbildning. Däremotsträvar inte EG efter att åstadkomma en allmän harmonisering avmedlemsländernas utbildningssystem. Det har i stället ansettsvärdefullt att bibehålla mångfalden inom EG och varje lands specifikakaraktär.Utbildningsutskottet understryker i sitt yttrande sin positivagrundsyn till samarbete och utbyte såväl med som medandra länder i och utanför . ser det isitt yttrande som helt nödvändigt för kvalitén i verksamheten och förförståelsen mellan olika kulturer att sådant samarbete etableras istörsta möjliga omfattning.Utbildningsutskottet säger vidare i sitt yttrande att EG-samarbetetinom utbildningsområdet inte har till syfte att åstadkomma en allmänharmonisering av medlemsländernas utbildningssystem. Tvärtom brukarEG:s ministerråd och utbildningsministrar stryka under hur viktigtdet är att behålla det som är specifikt för varje land. Däremot ärbåde ministerrådet och kommissionen överens om att examina och betygskall erkännas och tillgodoräknas mellan medlemsländerna trots storaskillnader i utbildningssystemen. Enligt utbildningsutskottetsuppfattning finns det således ingen anledning att tro attutbildnings- eller läroplaner skulle komma att harmoniseras genompåbud från . Däremot kommer naturligtvis det framtidastuderande- och lärarutbytet inom ramen för olika utbildningsprogramatt medföra en ömsesidig påverkan på de deltagande ländernasutbildningar.Utrikesutskottet ansluter sig till utbildningsutskottets yttrande.I det handlingsprogram på utbildningsområdet som EG:s ministerrådantagit anges ett antal huvudpunkter i EG:s kommande arbete:yrkesutbildning, förbättrat ungdomsutbyte, ökat universitetssamarbete(), ömsesidigt erkännande av examina och kvalifikationer,utbildning för teknologisk förändring (COMETT m.m.), höjdutbildningskvalitet, utbildning i främmande språk (LINGUA m.m.).Vidare kan nämnas program för återkommande yrkesutbildning för vuxna,stipendieprogram på kulturområdet samt utbildningssamarbete medÖsteuropa (TEMPUS).Såväl som övriga EFTA-länder strävar efter att delta isamtliga utbildnings- och ungdomsutbytesprogram inom EG. harockså målsättningen att nå anslutning till arbetet med erkännande avexamina och kvalifikationer.Längst har samarbetet nått ifråga om COMETT (främjande av samarbetemellan universiteten och näringslivet). deltar i COMETTunder femårsperioden --94. Beträffande (the EuropeanCommunity Action Scheme for the Mobility of University Students) harutskottet erfarit att förhandlingarna mellan EG och EFTA omdeltagande i ERASMUS-programmet nu inleds. Förhandlingarna planeraskunna slutföras , vilket skulle möjliggöra att svenskastudenter deltar i utbytet fr.o.m. höstterminen 1992.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att utbildngingsfrågor ibred bemärkelse utgör en viktig del i samarbete med EG och ide pågående EES-förhandlingarna. Det är viktigt att Sverigefortsätter att verka för att fullt ut delta i EG:s alla program påutbildningsområdet.Med det ovan anförda får yrkande 10 i motion U522, yrkande 4 imotion U547 och yrkande 1 i motion U550 anses besvarade.V. Ekonomisk politik, kapitalrörelser, skatterMotionernaVänsterpartiet hemställer i motion U515 yrkande 8 att riksdagenuttalar att icke kan delta i den ekonomiska och monetäraunionen, då denna strider mot varje stats rätt att själv bestämmagrundläggande delar av sin ekonomiska och monetära politik.I motion U522 yrkande 6 (mp) hemställs att hos regeringenbegär klarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej medgeranslutning av till EMS.I motion U533 yrkande 2 (mp) hemställs att ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att svenska folkets urgamla rättatt sig själv beskatta skall bestå.UtskottetEG-ländernas stats- och regeringschefer i beslöt1989 att sammankalla en regeringskonferens som ett led i arbetet påen ekonomisk och monetär union (EMU). Vid regeringskonferensen somkommer att inledas , avser EG:s medlemsländer attfatta beslut om åtgärder för att förverkliga målet om en ekonomiskoch monetär union, en samordnad ekonomisk politik, en enhetlig valutaoch valutapolitik.Tre faser kan skönjas i detta arbete. Den första fasen, som nupågår, syftar till att lägga grunden för den ekonomiska och monetäraunionen genom regeringskonferensen och de eventuella tillägg tillRomtraktaten som där kommer att aktualiseras. Under denna fas kommerEG att sträva efter att så många länder som möjligt ansluter sig tillväxelkursmekanismen (). Under denna fas, som delvis sammanfallermed den inre marknadens realiserande, förutses friare kapitalrörelseroch ökad samordning av ekonomisk politik. Under den andra fasen, somplaneras inledas 1994, förutses de första stegen tas för atttillskapa de institutioner som samarbetet bedöms kräva, såsom engemensam centralbank, samt i övrigt stärka instrument och procedurerbl.a. vad gäller valutapolitiken och den enhetliga valutan. Sistafasen, som sannolikt kan ta sin början ,innebär att den ekonomiska och monetära unionen ska träda i funktionfullt ut med fungerande institutioner.Det europeiska monetära samarbetet(EMS), i vilket samtliga EG:smedlemsstater deltar har pågått . I korthetsyftar samarbetet främst till en stabil valuta- och växelkurspolitikinom EG. Successivt har allt fler EG-stater anslutit sig också tillväxelkursmekanismen ERM.Det kan i sammanhanget nämnas att de pågående förhandlingarnamellan EG och EFTA inte berör vare sig EMS eller . Däremot finnsönskemålet om ökade icke-bindande ekonomisk-politiska konsultationermellan EG och anför i sitt yttrande följande:Som utskottet redovisat i betänkande 1989/90:FiU20 är det formelltmöjligt för tredje land att i någon form ansluta sig till EMS, mensamtidigt måste konstateras att förutsättningarna för ett samarbetepå det ekonomiska och monetära området med EG och framför allt inomEG förändras mycket snabbt. Frågan om en ekonomisk och monetär unionstår på dagordningen för en av EG:s regeringskonferenser iår.Storbritannien som deltagit i EMS har också anslutitsig till växelkursmekanismen () inom systemet. Systemet omfattardärmed alla utom tre. Det kan konstateras attväxelkursstabiliteten ökat och att någrakursjusteringar inte skett sedan 1987.Det tycks således som om erfarenheterna av det europeiskaväxelkurssystemet är goda. Det bör dock framhållas att det inte ärden fasta växelkursnormen i sig som pressat ned inflationstakten påen låg nivå utan det faktum att också följts upp med en strampenning- och finanspolitik.I proposition 1990/91:39 om den ekonomiska politiken på medellångsikt anförs att de nuvarande problemen i den svenska ekonomin skalllösas genom en intern anpassning av utbud och efterfrågan och genomatt ekonomins funktionssätt förbättras. Det är på detta sätt denekonomiska politikens trovärdighet skall förstärkas, anförs det. Attgöra avsteg från valutapolitikens mål om en fast växelkurs äruteslutet. har ett starkt intresse av att delta i detinternationella ekonomiska samarbetet, och det ligger i vårt egetintresse att vi blir en trovärdig samarbetspartner. Dettaunderstryks, sägs det i propositionen, av den breda uppslutning sområder om ett utvidgat samarbete med EG genom ett EES-avtal.Regeringen följer utvecklingen vad gäller det europeiska monetärasamarbetet och bevakar möjligheter till ett närmaresamarbete.Utskottet ansluter sig till finansutskottets yttrande.Härmed avstyrks yrkande 8 i motion U515 och yrkande 6 i motion U522.Utskottet kan liksom i förra betänkandet konstatera att EG-ländernahittills inte enats om någon gemensam skattepolitik. Som framgår avvad som senare sägs i betänkandet under avsnittet om alkoholpolitikvad gäller indirekta skatter inom EG, så pågår ett arbete inom EG medsyftet att bl.a. harmonisera den indirekta beskattningen som ett ledi genomförandet av den inre marknaden. PÅ vissa punkter kan Sverigeha intresse av en samordning med EG även på skatteområdet. Utskottetvill betona vikten av att noga följa EG:s fortsatta arbete påskatteområdet.I skatteutskottets yttrande sägs att de nu pågående förhandlingarnamellan EFTA och EG, som syftar till att få till stånd ett gemensamteuropeiskt samarbetsområde, enligt vad utskottet erfarit inte haromfattat beskattningsfrågorna i någon nämnvärd utsträckning, vare sigpå alkoholområdet eller i övrigt. Den framtida utformningen av desvenska alkoholskatterna är för övrigt under utredning(Fi 1989:06), varvid bl.a. EG-aspekterna skall beaktas (Dir.1989:51). Denna utredning beräknas vara slutförd . I frågaom skatterna på bl.a. alkoholdrycker har utskottet tidigareunderstrukit att målet för ett svenskt deltagande i denvästeuropeiska integrationsprocessen bör vara att de sociala ochhälsomässiga strävandena inom den svenska politiken inte fårförsvagas.Utskottet ansluter sig till skatteutskottets yttrande.Det som ovan anförts om EG:s arbete på skatteområdet innebär inteatt svenska folkets urgamla rätt att sig beskatta skulle hamna ifara. I likhet med vad som angavs i betänkandet 1988/89:UU19 kommerenligt utskottets mening beslut om skatter i även framgentatt fattas av riksdag.Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U533.VI. MiljöpolitikSammanfattning av motionernaI motion U503 (m) betonas att miljöproblemen måste lösas påövernationell nivå. Vidare anges att EG:s gemensamma miljöpolitikenligt är inriktad på en hög skyddsnivå. Argumentet atten EG-integration skulle medföra en försämring av svenskamiljöskyddsregler anges vara felaktigt. I yrkande 6 förordas svensktmedlemskap i gemensamma miljövårdsorganisation i motion U657 förordas en svensk anslutning tillEEA. Vidare betonas i motionen miljöproblemens gränsöverskridandekaraktär som därför måste lösas genom internationellt samarbete. Detär viktigt att närmar sig EG för att kunna delta i dagenseuropeiska miljösamarbete och för att kunna påverka den framtidamiljöpolitiken.I motion U518 (c) berörd del anges att ställer högrestandardkrav än motsvarande regler i EG leder till. Integrationen fårinte medföra krav på svensk anpassning så att viktiga skyddsaspektersätts åsido. Fortsatt reformarbete i fråga om bl.a. miljö ocharbetsmiljö får enligt motionen inte försvåras.I motion U515 (v) anges att miljöproblemen kräver ett alleuropeisktsamarbete med bindande beslut inom miljöområdet. EG-systemet ansesvara ett hinder för utvecklingen. Enligt yrkande 7, berörd del, börSverige till deklarera att försämringar inte kangodtas när det gäller bl.a. miljö och arbetsmiljö.I ett antal motioner från anges en kritisk inställningtill samarbetet med EG vad gäller miljöområdet. I motion U519 (mp)yrkande 5 anförs att bör satsa på att utveckla EconomicCommission of Europe (ECE) till en ännu starkare bas förall-europeiskt miljösamarbete. I motion U522 yrkas att regeringenskall klarlägga att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handelmed miljöfarligt avfall. I motion U542 (mp), yrkande 1 anges attförsämrad yttre miljö, sämre konsumentskydd eller urholkadarbetsmiljö är pris som inte är berett att betala för attuppnå EG-anpassning. I yrkande 2 anges risken för att EG:s inremarknad leder till betydande ökning av allvarliga miljöproblem. Iyrkande 4 anges att en försenad avveckling av freoner på grund avEG-anpassningen inte kan godtas. I yrkande 5 framförs attskillnaderna mellan och EG när det gäller miljömotiveradgränskontroll, kontroll av avgasrening och svavelutsläpp, inte fårutjämnas genom att sänker sina krav. I yrkande 7 anges attskillnaderna mellan och EG i arbetarskyddet inte får utjämnasgenom att svenska normer försvagas eller planerade skärpningarförsenas.UtskottetUtskottet vill inledningsvis betona att internationellt samarbeteär en nödvändighet för ett effektivt miljövårdsarbete. Luft-ochvattenföroreningar känner inga nationella gränser. Miljövårdsfrågornaär högt prioriterade såväl inom EG som bland EFTA-länderna. Under desenaste åren har fattat ett stort antal viktigabeslut på miljöområdet. EG höll t.ex. en hög och aktiv profil undermiljövårdskonferensen i Bergen.I utskottets förra betänkande om den västeuropeiska integrationen(1988/89:UU19) angavs de ramar som styr EG:s miljöpolitik. Genomenhetsaktens artikel 130 r fastslås att EG:s miljöpolitik skall hatill syfte att skydda och förbättra miljön och främja en försiktigoch rationell användning av naturtillgångarna. Det framgår av artikel130 t att ingenting hindrar ett medlemsland från att vidta strängaremiljöskyddsåtgärder än de gemensamt beslutade, så länge de ärförenliga med i övrigt.Miljöskyddsfrågorna aktualiseras också när det gäller genomförandetav och förverkligandet av den inre marknaden. Enligtartikel 100 a i enhetsakten skall medlemsländerna (med kvalificeradmajoritet) besluta om de åtgärder som är nödvändiga för att fullbordaden inre marknaden. Ett medlemsland kan dock åberopa de särskildaskäl som nämns i artikel 36 i (moral, allmän säkerhet,hälsoskydd, skydd av nationalskatter m.m.) eller miljöskäl --inbegripet arbetsmiljö -- för att uppnå undantag från gemensamtbeslutade regler. Anmälan härom skall göras till somkan godkänna åtgärden förutsatt att den inte innebär diskrimineringeller ett dolt handelshinder. I sista hand får prövafrågan.Sverige har en överenskommelse om samarbete med EG påmiljövårdsområdet. Detta samarbete, som baserar sig på den s.k.Luxemburgöverenskommelsen, har bl.a. lett till ett antalexpertseminarier. Vidare har EFTA:s och EG:s miljöministrar träffaten överenskommelse om samarbete. Regelbundna ministermöten äger rum.Ett aktuellt exempel på detta samarbete är de beslut angåendebegränsning av utsläpp av så kallade växthusgaser som EG:s och EFTA:smiljöministrar enades om. Beslutet innebär bl.a. ettgemensamt åtagande att frysa koldioxidutsläppen fram till år 2000.Sverige har tillsammans med de övriga EFTA-länderna gjort enframställan om deltagande i , . Beslutom att upprätta EEA har fattats men ännu inte trätt i kraft. EG haruttalat att organisationen ska stå öppen även för länder utanför EG,och man har också från EG:s sida markerat intresse för EFTA-ländernasdeltagande. Även har inbjudits att delta.