bet · GE01KrU2 · 1990-10-04 00:00:00 — För att bibehålla möjligheterna att skapa nysysselsättning i de mest utsatta områdena bör regionalpolitisktstöd till turistverksamhet därför fortsättningsvis begränsastill stödområdena A och B.Riksdagen godtog regeringens förslag (bet. AU 1988/89:13,rskr. Förordningen ändrades i enlighet härmed (SFS1989:483).De riktlinjer för regionalpolitiken för 90-talet som riksdagenlade fast (prop. 1989/90:76, bet. AU13, rskr. 346)innebär bl.a. att hittillsvarande stödområdesindelning ersättsav inplacering av kommun eller kommundel i två stödområden, 1och 2. I stödområde 2 ingår kommuner som enligt tidigarestödområdesindelning räknats till stödområde B samt 24 kommunersom ingått i stödområde C. De nya bestämmelserna gäller fr.o.m.den 1 juli , då förordningen (1990:642) om regionalpolitisktföretagsstöd trädde i kraft.Tidigare riksdagsbehandlingFörslag om att begreppet primära rekreationsområden skallavskaffas har utskottet behandlat (bet.KrU 1986/87:20, KrU 1987/88:20 och 1988/89:KrU 14). Vidbehandlingen hänvisade utskottet till regeringens ovanrefererade förslag i budgetpropositionen och anförde att omregeringens förslag bifölls skulle det innebära att primärtrekreationsområde som kvalifikationsgrund för regionalpolitisktstöd kommer att utgå. Begreppet primärt rekreationsområde hardärmed ingen administrativ innebörd förutom de allmännarekommendationer det innebär för naturresursplanering,konstaterade utskottet.Vissa informationsfrågor (motionerna Kr501 och Kr525 yrkande5)I motion Kr525 (c) framhålls att den för unikaallemansrätten respekteras dåligt i flera turistområden.Motionärerna anför bl.a. följande.Många utländska reseföretag anordnar själva resor till deltagarna på egen hand upplever vår natur. Allt för oftasaknar våra gäster upplysningar om vad som är tillåtet inomramen för allemansrätten. Det är därför angeläget att utländskabesökare informeras redan i sitt hemland om de regler som gälleroch som vi svenskar själva har att ta hänsyn till. Sverigesturistråd och våra ambassader bör förstärkainformationsinsatserna.Effekterna av den internationella turismens snabba utvecklingdiskuteras i motion Kr501 (s). Motionärerna tar särskilt uppturismens inverkan på miljön och hävdar att den redan i vissafall har åstadkommit obotliga miljöskador. De anser att svenskaresearrangörer måste beakta att miljön är en begränsad resurs.Motionärerna motiverar sitt förslag enligt följande.Sverige som i många avseenden varit ett föregångsland påmiljöområdet, måste ta ett betydligt större ansvar för depåfrestningar vi själva utsätter miljön för vid turistresor iandra länder. Vår miljömedvetenhet måste ta sig praktiskauttryck även då vi befinner oss på rekreations-ochsemesterresor i länder, där miljöbelastningarna redan nåttsmärtgränsen. Ett sådant större ansvar bör med fördel kunnaläggas på de svenska företag som arrangerar turistresorutomlands. Dessa bör uttryckligen åläggas att lämna sina kunderen fyllig och tydlig information om miljösituationen irespektive turistland samt även mana turisterna till varsamhetmed natur och miljö i dessa länder. InledningVid behandlingen av regeringens förslag ibudgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil. 14) om anslag tillturism och rekreation framhöll utskottet turistnäringensbetydelse för ekonomi, sysselsättning och regional utveckling.Utskottet påpekade också att samhället på olika sätt bidrar tillturismens utveckling.Det övergripande ansvaret för att främja och utveckla turismeni har turistråd. Rådet skall samordna och geservice till företag inom turistbranschen, ideellaorganisationer liksom till de offentliga organ som har uppgifterinom eller i anslutning till turistsektorn. I Turistrådetsuppgifter ingår också att stödja regional utveckling samt attmedverka till att förbättra möjligheterna för breda folkgruppertill turism och rekreation.På det regionala och lokala planet är det landsting ochkommuner som svarar för utveckling av turism och rekreation.Kommunernas totala bruttokostnad för turistfrämjande åtgärderuppgick enligt uppgift till 553,6 milj.kr. Ibeloppet ingår kostnader för bl.a. campingplatser, stugbyar,vandrarhem, hotellrörelser, turistbyråer och satsningar på olikalokala och regionala projekt. Landstingen avsatte ca 67milj.kr. till turistfrämjande verksamhet på regional nivå.Turistrådet framhåller i anslagsframställningen för budgetåret1991/92 att svensk turism är en växande basindustri. Branschenbestår av ca 21000 företag som sysselsätter 200000 hel- ochdeltidsanställda. uppger att turismen i harökat . För vissa regioner i landethar turistnäringen speciellt stor betydelse. Det gäller t.ex.vissa glesbygsområden där turism är huvudnäringen.Problem som pekar på är att kapacitetsutnyttjandeti turistnäringen jämfört med andra branscher ofta är lågt. Dettaberor bl.a. på de kraftiga säsongsvariationerna i efterfrågan.Turistbranschen har därför lönsamhetsproblem. Delar avproduktionen är av tradition finansierad med offentliga medel.I det följande behandlar utskottet förslag i sju motioner somrör olika aspekter av turist- och rekreationsområdet. Förslagsom tar sikte på att utveckla turismen på landsbygden förs frami två motioner. I fyra motioner förordas åtgärder för att stödjaturismen i vissa regioner. Övriga frågor som utskottet behandlarrör information om allemansrätten och om miljösituationen ituristländerna samt om begreppet primära rekreationsområden.Vissa frågor om turistfrämjande åtgärderTurismens betydelse för i synnerhet landsbygdens utvecklingframhålls i motion Kr524 (m). Motionärerna anser att en frikonkurrens på lika villkor är nödvändig för att en utbyggnad avturismen på landsbygden skall kunna komma till stånd. Deförordar därför att kommunernas engagemang på turistområdetskall begränsas.Av den redovisning som utskottet lämnat i det föregåendeframgår att kommunerna gör avsevärda satsningar på turist- ochrekreationssektorn. Turismen har också stor betydelse för vissaglesbygdsområden. Det kan i sammanhanget nämnas attKommunförbundet i sitt remissvar över riksrevisionsverketsrevisionsrapport turistråd anför att kommunernas rollär att ge kommuninnevånarna tillgång till ett brettrekreationsutbud och att göra detta tillgängligt för alla. Idenna del kan alltså kommunerna medverka till att tillgodoseönskemålet om en "bred social turism".Turistverksamheten i övrigt handlar enligt omatt skapa sysselsättning, behålla service, öka skatteintäkteroch få ett bättre utnyttjande av kommunala anläggningar som kananvändas inte bara av turister utan också av kommunens egnainvånare.Utskottet vill även erinra om att har enparlamentarisk kommitté tillkallats med uppgift att dels utformaett nytt system för statens bidrag till kommuner och landsting,dels se över den kommunala sektorns övriga finansieringskällor.Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att kommunernassatsningar på turistverksamhet primärt är inriktade på att geservice till kommunernas invånare men att satsningarna även harandra syften. Utskottet finner inte skäl föreslå attgöra ett uttalande om inriktningen av de kommunalaturistsatsningarna. Motionen avstyrks.Även i motion Kr525 (c) poängteras turismens betydelse när detgäller att skapa arbetstillfällen på landsbygden. För attstimulera till en ökad landsbygdsturism bör privata fritidshushyras ut, menar motionärerna. Härigenom skulle det vara möjligtatt öka utbudet av billiga semesterbostäder. Motionärerna anserdärför att samhället genom olika åtgärder bör stimulerafritidshusägarna till att i ökad utsträckning hyra ut sina hus.Förslaget i motionen synes syfta till att fördelaktiga lånskall beviljas för upprustning av äldre bostadshus som inteanvänds som permanentbostad.Förslag om lån för upprustning av fritidshus har avstyrkts avbostadsutskottet och avslagits av åren 1987, 1988 och1989 (bet. BoU 1986/87:10, BoU 1987/88:10 och 1988/89:BoU7).Bostadsutskottet har därvid uttalat att utskottet inte är berettatt medverka till att det statliga stödet inom bostadssektornutvidgas till att innefatta även fritidsboendet.Kulturutskottet finner inte skäl att göra någon annanbedömning i denna fråga än bostadsutskottet. Motion Kr525 i häraktuell del (yrkande 4) avstyrks alltså.I detta sammanhang vill utskottet även hänvisa till attutskottet redovisat de olikainsatser som görs bl.a. från sida för att uppmuntraprojekt som tar sikte på att göra turism och rekreationtillgängliga för så många som möjligt i samhället. I denProduktbank som bygger upp i samverkan med lokalaoch regionala turistorganisationer ingår bl.a. uppgifter ommöjligheterna att hyra fritidshus.I motionen föreslås vidare en rad turistfrämjande åtgärder.Motionärerna tar bl.a. upp betydelsen av goda allmännakommunikationer och spridning av semester. De vill att riksdageni en framställning till regeringen skall ställa sig bakom dessasynpunkter.Som framgår av redovisningen i det föregående har utskottetvid flera tillfällen tidigare och (bet.1988/89:KrU14) behandlat förslag med samma syfte som det häraktuella. Utskottet, som avstyrkte motionsförslagen, utgick frånatt regeringen uppmärksammar de problem som motionärernaaktualiserat.Utskottet finner inte anledning att ändra uppfattning ochavstyrker alltså motion Kr525 i här aktuell del (yrkande 6).Frågor om stöd till turism i olika regioner, m.m.I motion Kr503 (v) föreslås att skall få i uppdragatt göra en särskild satsning på turism i . Utskottethar i det föregående redovisat att en förening, FöreningenMälaren -- ideell förening, bildats i syfte attfrämja turistverksamheten i . I föreningen ingår ettflertal kommuner kring Mälaren.Med anledning av motionärens förslag finns det skäl att erinraom att utskottet och senast våren1989 (bet. 1989/90:KrU14) avstyrkt motionsförslag om stöd tillturistprojekt i olika regioner. Utskottet framhöll därvid attdet primära ansvaret för att utveckla turismen ligger hos deolika producenterna på det lokala och regionala planet.Turistrådets uppgift är, sade utskottet, att på olika sättstödja lokala och regionala initiativ med utgångspunkt i ettriksperspektiv och i rådets sektoriella ansvar för turism ochrekreation i . Försöks- och utvecklingsarbeten inomturismen stöds genom särskilda medel som fördelas avTuristrådet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionKr503.I motion Kr523 (fp) poängteras turismens betydelse förBohuslän. Med hänvisning bl.a. till turismens betydelse förarbetsmarknaden understryker motionärerna vikten av att densvenska turistnäringen kan utvecklas. De pekar på vissa problemsom turistnäringen -- enligt deras mening -- har, bl.a. ärvillkoren för att ta upp lån för investeringar ofördelaktiga.Som framgår av utskottets redovisning i det föregående harTuristrådet lämnat bidrag till utveckling av ettturistprojekt i . Projektet som syftar till att utvecklaturismen kring sju fästningar vid den svenska och densydvästra svenska kusten har utarbetats av berörda svenska ochnorska organ gemensamt.I detta sammanhang vill utskottet erinra om sitt uttalande iyttrande till arbetsmarknadsutskottet med anledning avregeringens förslag om regionalpolitik för 90-talet (prop.1989/90:76). 1989/90:KrU7y) påpekadevikten av att satsningar inom turismen grundas påmarknadsmässiga bedömningar av behov ochlönsamhetsförutsättningar. Med anledning av motionärernassynpunkter om turistnäringens villkor kan påpekas attstatsmakternas regionalpolitiska beslut (prop. 1989/90:76, bet.AU13, rskr. 346) innebär bl.a. att för turistnäringen skallgälla samma regler som för det regionalpolitiska företagsstödeti övrigt. Stöd skall kunna lämnas i form av lokaliserings- ochutvecklingsbidrag samt sysselsättningsbidrag. Regionalpolitisktföretagsstöd skall kunna lämnas i stödområdena 1 och 2.Med hänvisning härtill och till utskottets ställningstagandebeträffande ansvarsfördelningen mellan centrala och lokala organnär det gäller att utveckla turismen anser utskottet att motionKr523 i här aktuell del (yrkande 1) inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.I samma motion förordas (yrkande 2) att ett dokumentations-och informationscenter för turism skall byggas upp i Uddevallaeller någon annan del av länet. Verksamheten vid detta centerskulle vara rikstäckande.Utskottet vill erinra om att en viktig uppgift för Turistrådetär att analysera, sammanställa och sprida kunskap omturistsektorn och dess utveckling. har därför byggtupp system för produktfakta, dvs. information om det turistiskautbudet i , samt marknadsfakta, dvs. uppgifter om hurefterfrågan på turism varit och en bedömning av dess utveckling.I verksamhetsberättelsen 1988/89 redovisar att desystem som tagits i drift är Produktbanken för produktfakta ochTurist- och resebasen för marknadsfakta. Vidare samarbetarTuristrådet med universitet och högskolor för att förstärkakunskapsbasen inom hela turistsektorn.Mot den redovisade bakgrunden konstaterar utskottet att enverksamhet av det slag som enligt motionärerna borde byggas uppoch förläggas till redan bedrivs av . Detfinns också skäl framhålla att -- enligt vad utskottet inhämtat-- det på det regionala planet inte finns några konkreta planerpå ett dokumentations- och informationscenter utarbetade. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr523yrkande 2.Förslaget i motion Kr514 (m) syftar till att utveckla denvärmländska kulturturismen. Motionären redovisar de planer somfinns i på att bygga upp en besöksanläggning iMariebergsskogen. I denna anläggning skall ingå enbasutställning som visar värmländsk natur och kultur. Han anseratt såväl som bör lämnabidrag till finansieringen av denna anläggning.Med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregående omansvarsfördelningen mellan staten å ena sidan och landsting ochkommuner å den andra sidan när det gäller utveckling avturistprojekt avstyrker utskottet motion Kr514.Förslaget i motion Kr512 (c) syftar till att statsbidrag skallutgå för de investeringar i vatten- och avloppsanläggningar somprojekteras på . Motionären pekar på de stora svårighetersom de berörda kommunerna har att finansiera VA-anläggningar sommed hänsyn till turismen måste dimensioneras för ett betydligtstörre befolkningsunderlag än den bofasta befolkningen.Utskottet är medvetet om att kommuner med en liten fastbefolkning men med ett stort antal fritidsboende och turisterkan ha svårigheter att finansiera nödvändiga investeringar avbl.a. det slag som anges i motionen.Som utskottet redovisat i det föregående finns det vissamöjligheter för kommuner att få extra skatteutjämningsbidrag.Bedömningen av bidragsbehovet görs mot bakgrund av den samladekommunalekonomiska situationen i kommunen. Utskottet vill vidarepeka på att -- som redovisats i det föregående -- en nyligentillsatt parlamentarisk kommitté har i uppdrag att utforma ettnytt system för statens bidrag till kommuner och landsting samtatt se över den kommunala sektorns övriga finansieringskällor.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motion Kr512inte bör föranleda någon åtgärd.Ett förslag i motion Kr525 (yrkande 2) går ut på att riksdagenskall besluta avskaffa begreppet primära rekreationsområden. Iett föregående avsnitt i detta betänkande har utskottet lämnaten utförlig redovisning av innebörden av begreppet primärarekreationsområden och åtgärder som vidtagits beträffande dessaområden. Sammanfattningsvis kan följande sägas.De riktlinjer för planering och samordning av samhälletsinsatser för rekreation och turism som statsmakterna lade fastår 1975 innebär bl.a. att 25 större områden i landet utpekadessom s.k. primära rekreationsområden. För dessa områden skullesom särskild riktlinje i den fysiska riksplaneringen gälla attplaneringen skulle utgå från syftet att områdena på ettändamålsenligt sätt skulle kunna användas för rekreation ochturism.I lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. --naturresurslagen -- som antog lämnas särskildahushållningsbestämmelser för vissa i lagen angivna områden avriksintresse. I stor utsträckning sammanfaller dessa områden medde 25 primära rekreationsområdena.Med giltighet fr.o.m. beslöt förraåret, på förslag av regeringen om upphävande av tidigaregällande bestämmelser om att regionalpolitiskt stöd tillturistverksamhet skulle kunna lämnas inom primärarekreationsområden inom stödområde C, om särskilda skäl funnes.Utskottet konstaterar alltså att begreppet primärtrekreationsområde numera inte har någon administrativ innebörd.Syftet med förslaget i motion Kr525 (yrkande 2) är tillgodosett.Vissa informationsfrågorI motion Kr525 (c) begärs att en brett upplagdinformationskampanj om gällande bestämmelser för svenskallemansrätt skall genomföras utomlands. Motionärerna hävdar attutländska turister ofta saknar upplysningar om vad som ärtillåtet inom ramen för allemansrätten.Enligt vad utskottet har inhämtat bedriver isamarbete med en informationsverksamhet omallemansrätten. Informationen är riktad både till svenska ochtill utländska turister. I den information som lämnas framhållsatt allemansrätten medför vissa skyldigheter, bl.a. att tahänsyn till miljö och natur. Informationen riktad till utländskaturister lämnas bl.a. i turistbroschyrer med allmänna uppgifterom samt i annat material om som distribuerastill turistbyråer utomlands, till olika kontor ochtill ambassaderna. Utskottet är medvetet om att det harförekommit att utländska såväl som svenska turister inte tagithänsyn till att allemansrätten bygger på ett hänsynstagande tillmiljö och markägares rättigheter. Det är därför angeläget attinformation om allemansrätten får en vid spridning.Med hänsyn till att bedriver eninformationsverksamhet av det slag som motionärerna efterlyseranser utskottet att någon åtgärd med anledning avmotion Kr525 i här aktuell del (yrkande 5) inte är påkallad.Syftet med förslaget i motion Kr501 (s) är att svenskaresearrangörer skall åläggas att lämna information ommiljösituationen i turistländerna. Motionärerna anser attSverige måste ta ett större ansvar för de påfrestningar påmiljön som följer av svenskars turistresor i utlandet.Även internationellt finns numera en ökande medvetenhet om attturismen kan medföra svåra påfrestningar på miljön. Enligt vadutskottet inhämtat har bl.a. tagit uppfrågor om miljöproblem i samband med turismen. Det kan isammanhanget nämnas att inom diskuterasgenomförandet av ett försöksprojekt om turismen och miljön.Enligt utskottets mening skulle formella förpliktelser av detslag som motionärerna åsyftar gå utöver vad som rimligen kanåläggas en researrangör. Utskottet vill också framhålla att eninformationsverksamhet av det slag som motionärerna åsyftar ären grannlaga uppgift som kräver stor sakkunskap. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motion Kr501. beträffande turismens betydelse för landsbygdenatt avslår motion 1989/90:Kr524,res. 1 (m)2. beträffande prisbilligt semesterboendeatt avslår motion 1989/90:Kr525 yrkande 4,3. beträffande turistfrämjande åtgärderatt avslår motion 1989/90:Kr525 yrkande 6,4. beträffande Mälarturismatt avslår motion 1989/90:Kr503,res. 2 (v)5. beträffande turism i Bohuslänatt avslår motion 1989/90:Kr523 yrkande 1,6. beträffande dokumentationscenter för turismatt avslår motion 1989/90:Kr523 yrkande 2,7. beträffande kulturturism i Värmlandatt avslår motion 1989/90:Kr514,8. beträffande statsbidrag till VA-investeringar på Ölandatt avslår motion 1989/90:Kr512,9. beträffande primära rekreationsområdenatt avslår motion 1989/90:Kr525 yrkande 2,10. beträffande information om allemansrättenatt avslår motion 1989/90:Kr525 yrkande 5,res. 3 (c)11. beträffande information om turismens inverkan påmiljönatt avslår motion 1989/90:Kr501.Stockholm den 4 oktober 1990På kulturutskottets vägnarIngrid SundbergNärvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), JanHyttring (c), (), (), SylviaPettersson (s), (), (), AlexanderChrisopoulos (v), (), (), UllaBerg (s), () och (). Turismens betydelse för landsbygden (mom. 1), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet vill" och slutar med "motionen avstyrks"bort ha följande lydelse:Som utskottet redovisat i det föregående har en parlamentariskkommitté tillkallats med uppgift att dels utforma ett nyttsystem för statens bidrag till kommuner och landsting, dels seöver den kommunala sektorns övriga finansieringskällor.Enligt utskottets mening är det viktigt att alla möjligheteratt utveckla turismen i småskaliga former tas till vara.Turismen som är en snabbt expanderande näringsgren kan verksamtbidra till landsbygdens utveckling. Många kommuner driver ellersubventionerar turismverksamhet på ett sätt som snedvriderkonkurrenssituationen för privata näringsidkare. Sådanakommunala engagemang på turismområdet bör upphöra.Många kommuner driver eller subventionerar turismverksamhetvilket medför att privata näringsidkare kan få en besvärligkonkurrenssituation. Kommunernas engagemang på turismområdet bördärför begränsas.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande turismens betydelse för landsbygdenatt med anledning av motion 1989/90:Kr524 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Mälarturism (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Med anledning" och slutar med "motion Kr503" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionären att det är angelägetatt samhället medverkar till att skapa möjligheter för turismoch rekreation i enkla prisbilliga former och som bl.a. kantillgodose barnfamiljers behov. De förslag som läggs frami motionen om en utbyggnad av turismen kring bör snarastgenomföras i samarbete mellan och kommunerna runtMälaren.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande Mälarturismatt med anledning av motion 1989/90:Kr503 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Information om allemansrätten (mom. 10)och (båda c)dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Med hänsyn" och slutar med "är påkallad" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angelägetatt utländska besökare redan i sitt hemland får information omvad som är tillåtet inom ramen för allemansrätten och omgällande regler. och de svenska ambassaderna bördärför förstärka sina informationsinsatser på detta område.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande information om allemansrättenatt med anledning av motion 1989/90:Kr525 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.