bet · GE01KU7 · 1990-10-25 00:00:00 — Registeransvarig myndighetär enligt förordningen i båda dessa fall justitiedepartementet.Rättsdatasystemets författningsregister i löpande textöverensstämmer av olika skäl inte alltid helt med innehållet iden tryckta författningssamlingen. Avtal kan slutas med om tillgång till rättsdatasystemet genom DAFAsrättsbank. I avtalen med kunderna har DAFA lämnat förbehåll föreventuella felaktigheter i rättsdatasystemet. En av kunderna ärAllmänna förlaget som genom informationsbokhandeln i Stockholmhar försäljningsställe i . Informationsbokhandeln har ioch för sig möjligheter att via skrivare få författningstext urrättsdatasystemet och sälja den till allmänheten.Problemet med att textregistret i justitiedepartementetsdatabas i Rättsdata inte överensstämmer med den trycktaförfattningssamlingen har sin grund i att framställningen avden tryckta utgåvan inte är helt integrerad med det databaseradetextregistret. Ett annat problem är det skilda huvudmannaskapetför det tryckta och det datoriserade materialet. Enligt uppgiftfrån pågår ett arbete för att åstadkomma enintegration och överensstämmelse mellan den trycktaförfattningssamlingen och det databaseradeförfattningstextregistret. Dessutom övervägs frågan om ettgemensamt huvudmannaskap.Inom utreds frågan om en samhällsdatabas ivideotex, en "receptionsdisk" för allmänheten för all offentliginformation. Databasen skulle också kunna hänvisa till andradatabaser eller enkelt koppla vidare. Diskussioner förs medbl.a. om en samhällsdatabas som skulle kunna kopplastill det s.k. ; ett gemensamt projekt förEsselte, och . Enligt planerna skall 50000videotexterminaler delas ut till intresserade hushåll våren1991. beräknar man att det skall finnas 500000terminaler i landet. I samhällsdatabasen skulle bl.a.Samhällsguiden ingå men även annan information från departementoch myndigheter. -- I detta sammanhang kan också nämnas attcivildepartementet gjort en beställning på samhällsinformation ipunktskrift för en kostnad av 1 milj.kr., bl.a. förSamhällsguiden och Från har startat ett projektför en publik databas som avses ge tillgångtill allmänna handlingar i andra databaser, bl.a.propositioner, motioner och betänkanden. Den publika databasenriktar sig inledningsvis i första hand till journalister,myndighetsföreträdare och forskare.Tidningen ersatte den 1 januari1976 den tidigare av utgivna tidningenDepartementsnytt. /beslöts atttidningen i administrativt hänseende skulle knytas tillriksdagens förvaltningskontor. (KU1980/81:KU20) uttalade att tidningen även i fortsättningenskulle ha en oberoende ställning. Tidningen har ökat sin upplagatill ca 25 000 ex. från ca 10 1975 och utkommer omåret. Prenumerationskostnaden har ökat från /årtill . Antalet friexemplar är ca 2 200. Upplageökningenhänför sig i stor utsträckning till ett ökat antalprenumererande företag medan antalet prenumeranter från skoloroch kommunala organ är tämligen oförändrat. För närvarandesubventioneras tidningens kostnader med närmare 20%.Frågan om utgivande av en populärversion av grundlagarnabehandlades av utskottet under förra (1989/90:KU9).Utskottet avstyrkte ett yrkande motsvarande det i motion K810.Utskottet betonade det angelägna i att medborgarna får kunskapom grundläggande lagstiftning men hänvisade till att omfattandeinformation sker både genom och regeringens försorg,bl.a. genom Samhällsguiden som innehåller viss information omgrundlagarna och annan lagstiftning. En reservation (fp) avgavs.Vissa frågor om kommunernas och landstingens insatser förmänniskor med omfattande funktionshinder utreds av 1989 årshandikapputredning (S 1988:3). Utredningen har i en lägesrapportHandikapp och välfärd? (SOU 1990:19) angett att den i detfortsatta arbetet kommer att överväga i vad mån ändringar kanvara motiverade i m.fl. lagar som harbetydelse för samhällsutvecklingen och för handikappadesmöjligheter till fullt deltagande i samhällslivet. Utredningenavser också att analysera konsekvenserna för funktionshindradeav en fortsatt målstyrning och decentralisering i samhället.Utredningens arbete beräknas enligt uppgift vara avslutat undervåren 1991.Utskottets bedömningFrågan om tillhandahållande av utdrag ur textregistret ijustitiedepartementets databas i Rättsdata har enligt uppgiftvisst samband med det förhållandet att innehålletsöverensstämmelse med den tryckta författningssamlingen i daginte kan garanteras fullt ut. Inom är manuppmärksam på problemet och räknar med att kunna lämnaen sådan garanti. vidtas åtgärder i syfte attåstadkomma omtryck av författningarna oftare för att komma tillrätta med bristande överskådlighet i den trycktaförfattningssamlingen. Enligt uppgift från Allmänna Förlagetskall utdrag ur det datoriserade textregistret kunnatillhandahållas under förbehåll för att texten inte är helttillförlitlig. Utskottet, som förutsätter att ett sådanttillhandahållande kommer till stånd, vill understryka vikten avatt arbetet med att åstadkomma fullständig överensstämmelsemellan det datoriserade författningstextregistret och dentryckta författningssamlingen påskyndas. Någon särskild åtgärdfrån sida med anledning av motion K417 är enligtutskottets mening dock inte erforderlig.När det gäller tidningen villutskottet framhålla att strävan alltid varit att tidningen skallnå ut till så stora delar av samhället som möjligt. Ett frittutsändande av denna tidning eller liknande publikation till allahushåll skulle dock innebära stora kostnader. Utskottet är inteberett att förorda en sådan ordning framför andra former föroffentlig samhällsinformation. Motion K805 avstyrks således.Utskottet är inte heller berett att ändra sitt tidigareställningstagande i fråga om en brett upplagdinformationssatsning om grundlagarna på det sätt som föreslåsi motion K810. Motionen avstyrks följaktligen.När det slutligen gäller frågorna om funktionshindradesmöjligheter att delta i den demokratiska processen ochmöligheter till inflytande i egna ärenden hos olika myndigheterfår utskottet hänvisa till att handikapputredningen behandlarfrågor med sådana samband. Enligt utskottets mening börutredningens arbete avvaktas. Motion K814 yrkandena 1 och 2avstyrks således.Propositionen i övrigt I propositionen 1989/90:100, bilaga 2, Utveckling avoffentlig sektor, Gemensamma frågor, avsnitt 3.5 lämnas enredogörelse för arbetet med regelförenkling och delegering.Utskottet har utan ställningstagande i sak utöver vad somframgår ovan tagit del av regeringens redovisning. beträffande ramlagstiftningatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 7, såvittnu är i fråga, och 1989/90:K228,res. 1 (m)2. beträffande principer för lagstiftningen i övrigt, m.m.att avslår motion 1989/90:K206 yrkande 7, såvitt nuär i fråga, och yrkande 8,res. 2 (m)3. beträffande konsekvensanalyseratt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkande 7, såvittnu är i fråga, K213 yrkande 1, K227, K230 yrkande 2, såvitt nuär i fråga, och K235 yrkande 2,res. 3 (m)res. 4 (c, mp)4. beträffande utredningsväsendetatt avslår motion 1989/90:K230 yrkande 2, såvitt nuär i fråga,res. 5 (c)5. beträffande lagrådets yttrandenatt avslår motion 1989/90:K214 yrkande 1, såvitt nuär i fråga,6. beträffande remitteringen till lagrådetatt avslår motionerna 1989/90:K214 yrkande 1, såvittnu är i fråga, och 1989/90:K230 yrkande 2, såvitt nu är i fråga,res. 6 (c)7. beträffande och rätten tilldomstolsprövningatt avslår motionerna 1989/90:K206 yrkandena 15 och16, 1989/90:K211 och 1989/90:K215 yrkande 7,res. 7 (m)res. 8 (fp)res. 9 (c)8. beträffande domaratt avslår motion 1989/90:K215 yrkande 8,9. beträffande konventioners motsvarighet i svensk rättatt avslår motionerna 1989/90:K231 och 1989/90:K232,10. beträffande svensk originaltext i konventioner, m.m.att avslår motion 1989/90:K246 yrkandena 1 och 2,res. 10 (mp)11. beträffande särskild ersättningsfondatt avslår motion 1989/90:K250,12. beträffande medmänsklighetsombudatt avslår motion 1989/90:K249,13. beträffande Svensk författningssamlingatt att avslår motion 1989/90:K417,14. beträffande tidningen m.m.att avslår motion 1989/90:K805,15. beträffande informationssatsning om grundlagarnaatt avslår motion 1989/90:K810,16. beträffande funktionshindrades möjligheter tilldemokrati och inflytandeatt avslår motion 1989/90:K814 yrkandena 1 och 2,res 11. (v)17. beträffande proposition 1989/90:100, bil. 2, avsnitt 3.5(regelförenkling och delegering)att lägger propositionen i denna del tillhandlingarna.Stockholm den 25 oktober 1990På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), () ,(), (), (),(), Hans Nyhage (m), (), TorgnyLarsson (s), (), (), Hans Leghammar(mp), (), (), (), () och (). Ramlagstiftning (mom. 1), Hans Nyhage och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "tolkas snävt" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den i motion K206 yrkande 7 framfördauppfattningen att behovet av förutsebarhet medför attanvändningen av ramlagstiftning och generalklausuler måstebegränsas. I ett modernt, snabbt föränderligt samhälle är detdock inte möjligt för en lagstiftare att helt undvararamlagstiftning. bör dock det allmänna ta på sig ettsärskilt ansvar för hur sådan lagstiftning tillämpas i mål ellerärenden mellan enskilda och det allmänna. Uppstår tvekan om hurlagen skall tillämpas skall den tolkas till den enskildesförmån. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Motion K206 yrkandena 7, såvitt nu är i fråga, och 8 tillstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande ramlagstiftningatt med bifall till motion 1989/90:K206 yrkande 7,såvitt nu är i fråga, och yrkande 8 samt med anledning av motion1989/90:K228 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Principer för lagstiftningen i övrigt, m.m. (mom. 2), Hans Nyhage och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "När det härefter gäller" och slutar med "i denna del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den i motion K206 framförda uppfattningen attenskildas villkor i så liten utsträckning som möjligt börregleras av det allmänna. När behov av reglering finns måstekravet på rättssäkerhet och integritet tillmätas störstabetydelse. Det allmänna får inte ensidigt gynnas på medborgarnasbekostnad. Det får inte heller finnas någon tveksamhet om attlagarna stiftas i överensstämmelse med grundlagar ochEuropakonventionen. Motion K206 yrkande 7 i denna del tillstyrkssåledes.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande principer för lagstiftningen i övrigt, m.m.att med bifall till motion 1989/90:K206 yrkande 7,såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.3. Konsekvensanalyser (mom. 3), Hans Nyhage och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "gällerberedningsarbetet" bort ha följande lydelse:Utskottet vill emellertid framhålla att det pågåendeutvecklingsarbetet när det gäller konsekvensanalyser måste gesett mer påtagligt resultat än vad som är fallet. Det ärnödvändigt att varje förslag till ny lag åtföljs av en ordentligutvärdering av konsekvenser och kostnader för enskildaindivider, företag och statsmakterna. Tillkomsten av en ny lageller ändring i en bestående måste således vara väl förbereddbl.a. för att garantera att lagarna har sådan kvalitet att snaraändringar inte blir nödvändiga. Men också för att ge medborgarnaoch rättstillämpande organ möjlighet att sätta sig in iinnebörden av den nya regleringen. Illa förberedda lagarfungerar dåligt och skapar stora problem i samhället. Framförallt gäller att också respekten för lagar, myndigheter ochytterst lagstiftningen skadas. Lagändringar får inte under någraförhållanden genomföras så hastigt och oförberett att enskildadrabbas av rättsförluster. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. Utskottet tillstyrker således motionernaK206 yrkande 7 i denna del och K213 yrkande 1.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande konsekvensanalyseratt med bifall till motionerna 1989/90:K206, yrkande7, såvitt nu är i fråga, och 1989/90:K213 yrkande 1 samt medanledning av motionerna 1989/90:K230 yrkande 2, såvitt nu är ifråga, 1989/90:K227 och 1989/90:K235 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Konsekvensanalyser (mom. 3)(), () och Hans Leghammar (mp)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "såvittgäller beredningsarbetet" bort ha följande lydelse:Utskottet vill emellertid framhålla att det pågåendeutvecklingsarbetet när det gäller konsekvensanalyser måste fåett mer påtagligt resultat än vad som är fallet. Det finnsgott om exempel på att beslutade regler visat sig vara svåra atttillämpa och och inte alls fått de konsekvenser som avsetts. Ettaktuellt exempel är den beslutade skattereformen. Det äruppenbart att det förelåg brister vad gäller analysen aveffekterna för enskilda människor och grupper i samhället.Underlaget för riksdagsbeslut med omfattande och långtgåendekonsekvenser är således inte alltid sådant att det är möjligtatt läsa ut vad beslutet kommer att innebära i detalj i allaled. Propositionerna bör innehålla konsekvensanalyser utifrånbeslutets eventuella påverkan på miljön, regionalpolitiken,fördelningspolitiken, säkerhetspolitiken, den enskildesintegritet, samhällsekonomin och inom eventuellt flera områdenav övergripande karaktär. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. Motionerna K230 yrkande 2, såvitt nu är ifråga, och K235 yrkande 2 tillstyrks således.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande konsekvensanalyseratt med bifall till motionerna 1989/90:K230 yrkande2, såvitt nu är i fråga, och 1989/90:K235 yrkande 2 samt medanledning av motionerna 1989/90:K206 yrkande 7, såvitt nu är ifråga, 1989/90:K213 yrkande 1 och 1989/90:K227 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Utredningsväsendet (mom. 4)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet utgår" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill dock framhålla att ett omsorgsfullt utrednings-och remissförfarande i många fall har ersatts med s.k.departementspromemorior som tagits fram internt i kanslihusetutan medverkan av parlamentariker eller utomstående experter,vilket lett till lagförslag som med stor skyndsamhet drivitsgenom . Det kan naturligtvis finnas situationer dåsåväl regering som riksdag måste handla skyndsamt, men detta ärvanligtvis inte fallet. Det viktiga måste i stället vara attrelevant material sammanställs och utsätts för sakkunnig ochkritisk granskning innan går till beslut. Utskottetvill framhålla att riksdagsledamöter som medverkar iberedningsprocessen redan på det primära utredningsstadiettillför utredningarna värdefull kunskap. En sådan ordningmedverkar också till att förslagen kan komma att granskas i envidare krets på ett tidigt stadium. I stället för internadepartementsutredningar bör således i större frågorparlamentariskt sammansatta utredningar användas. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. Motion K230 yrkande 2 idenna del tillstyrks.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande utredningsväsendetatt med bifall till motion 1989/90:K230 yrkande 2,såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.6. Remitteringen till lagrådet (mom. 6)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Beträffande den" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Lagrådets yttranden har stor betydelse för beredningen iriksdagen och för den kommande rättstillämpningen. Det är enligtutskottets mening inte godtagbart att underlåta att höralagrådet med hänvisning till att detta skulle försena beslutet.Eftersom regeringen i vissa fall åberopat just detta anserutskottet att ett tillkännagivande till regeringen är påkallat.Motion K230 yrkande 2 såvitt nu är i fråga tillstyrks således.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande remitteringen till lagrådetatt med bifall till motion 1989/90:K230 yrkande 2,såvitt nu är i fråga, och med anledning av motion 1989/90:K214yrkande 1, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.7. och rätten till domstolsprövning(mom.7), Hans Nyhage och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Motioner rörande" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är en genomgång av svensklagstiftning i syfte att bringa den i överensstämmelse medEuropakonventionen en angelägen uppgift. Trots att det i olikasammanhang har hävdats att konventionsbestämmelserna beaktats iden svenska lagstiftningen, bl.a. i samband med utarbetandet avregeringsformens fri- och rättigheter, har under senaretid fällts av . Eftersom detär tydligt att den svenska rättsordningen inte uppfyller de kravEuropakonventionen ställer bör enligt utskottets mening engenomgång av svensk lagstiftning komma till stånd. En sådangenomgång bör kompletteras med en utredning om möjligheterna attinförliva i svensk rätt genom inkorporering.Ett grundproblem i förhållandet till är attsvensk rättsordning i många fall anvisar regeringen ellerförvaltningsmyndighet i stället för domstol som slutinstans. Enöverflyttning av ärenden till förvaltningsdomstol bör därförske. Enligt utskottets mening bör en utredning tillsättas föratt skyndsamt göra en grundlig genomgång av de lagar som kanvara berörda. Vad utskottet anfört bör ges regeringen tillkänna. Motion K206 yrkandena 15 och 16 tillstyrks således.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande och rätten tilldomstolsprövningatt med bifall till motion 1989/90:K206 yrkandena 15och 16 samt med anledning av motionerna 1989/90:K211 och1989/90:K215 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om en genomgång av svensk lagstiftning ochen skyndsam utredning rörande överflyttning av ärenden tillförvaltningsdomstol.8. och rätten till domstolsprövning(mom.7)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Motioner rörande" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:Syftet med lagen om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslutvar uppenbarligen begränsad till hänsynstaganden tillEuroparådsorganen. Enligt utskottets mening bör utökademöjligheter till domstolsprövning -- alldeles oberoende avEuropakonventionen -- införas för att det är angeläget attständigt utveckla och förbättra rättssäkerheten för människorsom lever i Sverige.Lagen om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut kan därförenligt utskottets mening endast ses som ett steg på vägen motett generellt system för rättslig prövning av flertaletförvaltningsbeslut som på något sätt ingriper i enskilds rätt.Ett sådant generellt rättsmedel -- rättsbesvär -- bör gemöjlighet för den enskilde att få ett besluts laglighet prövadav domstol. De statliga beslutens rättsenlighet bör kunna prövasav domstol som en parallell till kommunalbesvärsinstitutet. Ilikhet med kommunalbesvären bör rättsbesvären prövas avkammarrätterna. Vad utskottet anfört bör ges regeringen tillkänna. Motion K215 yrkande 7 tillstyrks således.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande och rätten tilldomstolsprövningatt med bifall till motion 1989/90:K215 yrkande 7samt med anledning av motionerna 1989/90:K206 yrkandena 15 och16 och 1989/90:K211 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.9. och rätten till domstolsprövning(mom.7)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Motioner rörande" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:Utskottet vill framhålla att lagen om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut tillkommit utan någon mer ingående analys avEuropadomstolens domar. Någon närmare utredning om den ordningsom gäller i andra länder gjordes inte heller. Reformen ärstarkt begränsad till sina verkningar och har stora brister ävenvad gäller att tillgodose kraven på domstolsprövning enligtEuropakonventionen.Med hänsyn till behovet att helt allmänt stärka den enskildesrättstrygghet och med hänsyn till den stora tveksamhet som råderom konventionskraven verkligen tillgodoses genom lagen omrättsprövning anser utskottet att det är mycket angeläget attreformarbetet förs vidare utan onödiga fördröjningar. Detta börenligt utskottets mening ske genom att regeringen initierar ettgrundligt utredningsarbete så att ett mera fullödigtbeslutsunderlag föreligger vid den omprövning som förestår.Detta utredningsarbete bör enligt utskottets mening innefatta enkomparativ genomgång av de regler som gäller fördomstolsprövning av förvaltningsbeslut i andra länder, inkl.våra nordiska grannländer, där förvaltningsbeslut kan prövasinom ramen för det ordinära domstolsförfarandet. Vidare börsjälvfallet en ingående analys av domarföretas. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Motion K211 tillstyrks således.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande och rätten tilldomstolsprövningatt med bifall till motion 1989/90:K211 samt medanledning av motionerna 1989/90:K206 yrkandena 15 och 16 och1989/90:K215 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.10. Svensk originaltext i konventioner, m.m. (mom.10)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "När det gäller" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion K246 framförda farhågan att detför närvarande i tider av anpassning till EG finns en uppenbarrisk för att inkorporationsregeln skall bli huvudregel i ställetför den tidigare transformationsregeln. I det pågåendeharmoniseringsarbetet finns önskemål om att avtal som träffasmed EG på ett snabbt och enkelt sätt skall kunna bli gällanderätt i . Utskottet vill framhålla att ett accepterande avsvensk lagstiftning på främmande språk medför att mångamänniskor i kommer att stängas ute från möjligheten attfå reda på vilka regler som gäller här i landet. Utskottet anserinte att en sådan ordning längre är försvarbar. Begripligheten idet svenska rättssystemet måste värnas utan att man därigenomkan anses avskärma sig från internationellt samarbete. Utskottetvill understryka att svenska lagar på svenska bör vara regel ochinte får bli undantag. En svensk originaltext bör mot dennabakgrund alltid förekomma i de internationella överenskommelserregeringen ingår. Om inte särskilda skäl talar mot det börtransformationsmetoden användas för införlivandet i svensk rätt.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Motion K246yrkandena 1 och 2 tillstyrks följaktligen.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:8. beträffande svensk originaltext i konventioner, m.m.att med bifall till motion 1989/90:K246 yrkandena1--2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.11. Funktionshindrades möjligheter till demokrati ochinflytande (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "När det slutligen" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att grunden för människors deltagandei samhällslivet är att kunna påverka sin verklighet. Det måstefinnas reella möjligheter att kunna ta del i och påverka bådedemokratiska beslutsprocesser och beslut i egna ärenden hosförvaltningsmyndigheter. Många människor som lever medfunktionshinder har av olika skäl inte möjligheter att påverkadessa processer. Det kan bero på att den verksamhet det gällerinte bedrivs i tillgängliga lokaler, att informationen inte ärtillgänglig på exempelvis punktskrift, ljudband eller lättlästspråk, att det saknas hörselslingor eller tolk.