bet · GE01SkU10 · 1990-12-04 00:00:00 — Om regeringen inte ärberedd att utan något ytterligare dröjsmål lägga fram ett sådantförslag, anser vi att det fortsatta utredningsarbetet rörandesärskild redovisningsmetod och handelsbolagens beskattning ifortsättningen måste bedrivas i en parlamentariskt sammansattkommitté. Vi hemställer att beslutar om etttillkännagivande till regeringen i enlighet med vad vi häranfört.dels vid moment 48 hemställt48. beträffande särskild redovisningsmetod m.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkandena 1och 2 och med anledning av motion 1990/91:Sk33 yrkandena 34 och35 och proposition 1990/91:54 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservationen.68. Skatteutjämningsreserv (mom. 49 och mom. 57)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Vi anser att regeringens förslag om ändrade regler förskatteutjämningsreserv i enskild näringsverksamhet är ett steg irätt riktning. Åtgärden är emellertid inte tillräckligtlångtgående. Enligt vårt förslag skall avsättning till SURV fågöras med antingen på ingående eget kapital och avinkomsten för beskattningsåret eller på ingåendekapital och av årets lönesumma.dels vid moment 49 hemställt49. beträffande skatteutjämningsreservatt med bifall till motion 1990/91:Sk40 yrkande 12och med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del beslutaratt avsättning till skatteutjämningsreserv i enskildnäringsverksamhet skall få göras i enlighet med motionen,57. beträffande lagförslagen i fråga omskatteutjämningsreserv för enskilda näringsidkareatt till följd av vad som ovan hemställts antar detvid proposition 1990/91:54 fogade förslaget till ändring i 10§lagen om ändring i lagen (1990:654) om skatteutjämningsreservmed den ändringen att i första stycket ordet "löneunderlaget"byts ut mot uttrycket "kapitalunderlaget och löneunderlaget".69. Brutet räkenskapsår (mom. 50), och (alla m) hardels anfört följande:Vi har tidigare motsatt oss kravet på övergång från bruteträkenskapsår till kalenderår. Enligt vår uppfattning bör deproblem som uppkommit lösas genom att det även i fortsättningenblir tillåtet för enskild näringsidkare att ha bruteträkenskapsår. Vi anser att regeringen skall få riksdagensuppdrag att skyndsamt återkomma med förslag av denna innebörd.dels vid moment 50 hemställt50. beträffande brutet räkenskapsåratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk30 och1990/91:Sk33 yrkande 36 och proposition 1990/91:54 i denna delhos regeringen begär förslag om brutet räkenskapsår i enlighetmed vad som anförts i reservationen.70. Räntefördelning (mom. 51), och (alla m) hardels anfört följande:I propositionen tas upp vissa problem med den s.k.räntefördelningen i enskild näringsverksamhet. Enligt våruppfattning bör en räntefördelning över huvud taget inte ske.Dessa regler bör avskaffas, vilket innebär att propositionensförslag bör avslås i denna del. Regeringen bör få riksdagensuppdrag att återkomma med förslag av innebörd atträntefördelningen slopas.dels vid moment 51 hemställt51. beträffande räntefördelningatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 37avslår proposition 1990/91:54 i denna del och hos regeringenbegär förslag i enlighet med motionen.71. Stoppreglerna (mom. 52 och mom. 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Förslaget i propositionen om utvidgning av de särskildafåmansföretagsreglerna (stoppreglerna) till att gällainförsäljning av villafastighet kan komma att få negativakonsekvenser för mindre och medelstora företagskapitalförsörjning bl.a. med tanke på att införsäljningen kanvara ett sätt att förbättra möjligheten att ställa säkerhet.Denna frågeställning belyses inte i propositionen. Vitillstyrker avslagsyrkandet i motion Sk33 yrkande 22.dels vid moment 52 och moment 57 i motsvarande delhemställt52. beträffande stoppreglernaatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 22avslår proposition 1990/91:54 i denna del,57. beträffande lagförslageni fråga om införsäljning av villafastighet i fåmansföretagatt till följd av vad som hemställts ovan antar detvid propositionen fogade förslaget till ändring av punkt 14 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370), dock attden föreslagna ändringen i första stycket utgår.72. Skatt för gemensamt kommunalt ändamål(mom. 53 och mom. 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Vi motsätter oss inte i och för sig den nya beskattning somföreslås i propositionen i fråga om utomlands bosatta. Med tankepå att rätten till kostnadsavdrag slopas förefaller emellertidden valda skattesatsen alltför hög. Enligt vår mening bör densättas till . Vi tillstyrker därför yrkande 38 i motionSk33.dels vid mom. 53 och mom. 57 i motsvarande del hemställt53. beträffande skatt för gemensamt kommunalt ändamålatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 38och med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del beslutarom en skattesats för gemensamt kommunalt ändamål på ,57. beträffande lagförslagen i fråga om skattför gemensamt kommunalt ändamålatt till följd av vad som hemställts ovan antar detvid proposition 1990/91:54 fogade förslaget till lag om ändringi lagen (1972:78) om skatt för gemensamt kommunalt ändamål medden ändringen att ordet "25" ersätts med ordet "20".73. Avräkning av utländsk skatt(mom. 54 och mom. 57 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:I propositionen föreslås att utländsk skatt som intekunnat avräknas får utnyttjas senare, dock längst framåt.Enligt vår uppfattning bör -- i likhet med vad som gäller rättenatt kvitta underskott mot framtida vinster -- någon tidsgränsinte sättas för avräkning. Förutsättningen är självfallet attavräkningsbeloppet kan styrkas tillfredsställande.dels vid mom. 54 och mom. 57 i motsvarande del hemställt54. beträffande avräkning av utländsk skattatt med bifall till motion 1990/91:Sk33 yrkande 39och med anledning av proposition 1990/91:54 i denna del beslutaratt inte införa en tidsgräns före vilken avräkning av utländskskatt skall ske,57. beträffande lagförslagen i fråga om s.k. carryforward vid avräkning av utländsk skattatt till följd av vad som hemställts ovan antar detvid proposition 1990/91:54 fogade förslaget till 11 § lagen omändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt medden ändringen att i första stycket uttrycket "senast tredjetaxeringsåret därefter" ersätts med uttrycket "under senaretaxeringsår".74. Omprövning av vissa beslut (mom. 56), och (alla m)hardels anfört följande:I enlighet med vad som anförts i motion Sk40 yrkandena 41 och42 bör införa reduceringsregler för mervärdeskatten påserverings- och hotelltjänster. Den ökade skattebelastning sombranschen drabbats av till följd av skattereformen har medförtminskad omsättning, och den slår hårt mot turistnäringen.Riksdagen bör i enlighet med yrkande 43 i motion Sk40 ävenompröva sitt tidigare beslut angående fullt uttag avmervärdeskatt på boende och byggande. Detta beslut innebär enoacceptabel skattebelastning på boendet. Vi har i samband medbehandling av ärendet om en ny bostadsfinansiering ävenframhållit det orimliga i att ta ut denna ytterligare skatt påbyggandet och som kompensation för detta införa ett statligtinvesteringsbidrag. Mervärdeskatten på allt boende och allbyggnadsverksamhet bör enligt vår uppfattning reduceras till60% av den oreducerade momsen. Därmed bör heller inte detstatliga investeringsbidraget införas. Ett förslag med dennainnebörd bör regeringen skyndsamt förelägga riksdagen.Enligt ett annat förslag i motion Sk40 bör öppnas en möjlighetför lantbrukare och andra egenföretagare att få ta i anspråkmedel från investeringskonto till köp av pensionsförsäkring.Detta skulle bidra till att ge egenföretagarna ett bättreförsäkringsskydd. Motionens förslag bör genomföras även i dennadel.Det får ankomma på regeringen att skyndsamt lägga fram förslagtill i enlighet med vad som anförts i motionen.Vi tillstyrker även motionens yrkande 46 om att helt avskaffaomsättningsskatten på värdepapper redan fr.o.m. det . Skatten innebär en fördyring av aktiehandeln sommedför att omsättningen i stället flyttas till utlandet.Beträffande övriga frågor angående omprövning av tidigarebeslut anser vi liksom majoriteten att motionsyrkandena böravstyrkas.dels vid moment 56 i denna del hemställt56. beträffande omprövning av tidigare beslutatt riksdagena) såvitt avser serverings- och hotelltjänster, boende ochbyggande, investeringskonto och omsättningsskatten påvärdepapper med anledning av motion 1990/91:Sk40 yrkandena 35,41, 42, 43 och 46dels hos regeringen begär förslag i enlighet med vad somanförts i reservationen,dels antar följandeFörslag tillLag om upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapperHärigenom föreskrivs att lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper skall upphöra att gälla den 1januari 1991.b) såvitt avser momentet i övrigt avslår motionerna1990/91:Sk1 yrkande a och 1990/91:Sk40 yrkandena 13, 14, 37--40,45, 47 i denna del, 48, 49 och 51.75. Omprövning av tidigare beslut (mom. 56)och (båda c) hardels anfört följande:I enlighet med vad som anförts i motion Sk40 yrkandena 41 och42 bör införa reduceringsregler för mervärdeskatten påserverings- och hotelltjänster. Den ökade skattebelastning sombranschen drabbats av till följd av skattereformen har medförtminskad omsättning, och den slår hårt mot turistnäringen.Riksdagen bör i enlighet med yrkande 43 i motion Sk40 ävenompröva sitt tidigare beslut angående fullt uttag avmervärdeskatt på boende och byggande. Detta beslut innebär enoacceptabel skattebelastning på boendet. Vi har i samband medbehandling av ärendet om en ny bostadsfinansiering ävenframhållit det orimliga i att ta ut denna ytterligare skatt påbyggandet och som kompensation för detta införa ett statligtinvesteringsbidrag. Mervärdeskatten på allt boende och allbyggnadsverksamhet bör enligt vår uppfattning reduceras till60% av den oreducerade momsen. Därmed bör heller inte detstatliga investeringsbidraget införas. Ett förslag med dennainnebörd bör regeringen skyndsamt förelägga riksdagen.Enligt ett annat förslag i motion Sk40 bör öppnas en möjlighetför lantbrukare och andra egenföretagare att få ta i anspråkmedel från investeringskonto till köp av pensionsförsäkring.Detta skulle bidra till att ge egenföretagarna ett bättreförsäkringsskydd. Motionens förslag bör genomföras även i dennadel.Det får ankomma på regeringen att skyndsamt lägga fram förslagtill i enlighet med vad som anförts i motionen.Vi tillstyrker även motionens yrkande 46 om att helt avskaffaomsättningsskatten på värdepapper redan fr.o.m. det . Skatten innebär en fördyring av aktiehandeln sommedför att omsättningen i stället flyttas till utlandet.Centern har i stor utsträckning ställt sig bakom denskattereform som antagit, men har även i viktigahänseenden lagt fram alternativa förslag. Det gäller inte minstfinansieringen av reformen. De partimotioner som ladefram i samband med skattereformbeslutet, 1989/90:Sk96 och1989/90:Sk113, redovisar ett heltäckande alternativt förslag. Vifår anledning att återkomma till ett sådant fullständigt förslagunder den allmänna motionstiden. bör emellertid redanvid behandlingen av den förevarande propositionen omprövatidigare ställningstagande i de frågor som tagits upp i våra nuaktuella motioner.Ett grundläggande förslag från vår sida är att mervärdeskattenpå energi slopas till förmån för punktskatter som har en störremiljöstyrande förmåga. Energimomsen innebär att möjligheternaatt uppfylla fastlagda energi- och miljöpolitiska mål kraftigtförsvåras, bl.a. därigenom att den medför minskat utrymme föratt använda miljöavgifter som ett inslag i en offensiv ochmålinriktad miljöpolitik. Vi hemställer att begär attregeringen skyndsamt lägger fram de lagförslag som erfordras förett slopande av mervärdeskatten på energi i enlighet medmotionerna Sk1 yrkande a och Sk40 yrkande 47 i nu aktuelladelar. Detta förslag bör även omfatta införande av enelproduktionsbeskattning och avskaffande av elbeskattningen ikonsumtionsledet i enlighet med yrkande 48 i motion Sk40 och deandra förändringar m.m. i den indirekta beskattningen som isistnämnda motion tagits upp i yrkandena 13, 39, 45, 48, 49 och51.En annan angelägen fråga gäller den reducering avmervärdeskatten på basmat som tagits upp i yrkande 40 i motionSk40. Enligt vår mening måste nödvändighetsvaror som livsmedelha en låg beskattning. En differentierad matmoms skulle medförapositiva effekter bl.a. från fördelningssynpunkt. Vidare skulleinflationstrycket minska. Vi föreslår att beslutar attmervärdeskatten på basmat skall sänkas till avbeskattningsvärdet. Ett detaljförslag bör kunna utarbetas avregeringen med ikraftträdande i början av nästa år.I enlighet med vad som anförts i motion Sk40 måste regeringense till att det sätts i gång ett ordentligtanalysarbete rörande skattereformens konsekvenser bl.a. frånfördelningssynpunkt (yrkande 38). Vi tillstyrker detta förslagliksom de ändringar som i motionen föreslagits i fråga omschablonavdraget i tjänst (yrkande 14) och att egenföretagareskall befrias från sociala avgifter upp till ett basbelopp(yrkande 37).dels vid moment 56 hemställt56. beträffande omprövning av tidigare beslutatt riksdagena) såvitt avser serverings- och hotelltjänster, boende ochbyggande, investeringskonto och omsättningsskatten påvärdepapper med anledning av motion 1990/91:Sk40 yrkande 35, 41,42, 43 och 46dels hos regeringen begär förslag i enlighet med vad somanförts i reservationen,dels antar följandeFörslag tillLag om upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapperHärigenom föreskrivs att lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper skall upphöra att gälla den 1januari 1991.b) såvitt avser momentet i övrigt med anledning avmotionerna 1990/91:Sk1 yrkande a i denna del och 1990/91:Sk40yrkandena 13, 14, 37--40, 45, 47 i denna del, 48, 49 och 51 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservationen.Särskilda yttranden1. En tillfällig höjning av den allmänna lönevgiften, m.m.(mom. 1)() anför:I detta betänkande behandlas förslag som ansluter tillreformeringen av inkomst- och företagsbeskattningen.Riksdagsbeslutet angående skatteomläggningen utgick från enpolitisk uppgörelse mellan regeringen och folkpartiet.Vänsterpartiet stödde ej denna överenskommelse.Det är mening att skatteomläggningen bör rivasupp och justeras i enlighet med de riktlinjer som vänsterpartietredovisat. Få tecken tyder dock på att detta skall kunna skeredan under innevarande riksmöte.Vänsterpartiet finner det sålunda föga konstruktivt att nuresa alternativa förslag på varje moment till föreliggandebetänkande. redovisade sitt skattepolitiskaalternativ i motion 1989/90:Sk81 och i reservationer tillskatteutskottets båda betänkanden /90:SkU30 och1989/90:SkU31. Vad gäller principiella alternativ frånvänsterpartiet till de moment som behandlas i föreliggandebetänkande vill därför hänvisa till motion1989/90:Sk81 samt partiets reservationer i 1989/90:SkU30respektive 1989/90:SkU31.På några punkter har dock funnit anledning atti särskild ordning redovisa alternativa förslag, ochvänsterpartiet har därför fogat ett begränsat antalreservationer till detta betänkande.Vad gäller frågan om tillfällig höjning av löneskatten och densärskilda löneskatten vill anföra följande.I proposition 1989/90:110 föreslog regeringen att en särskildlöneskatt skulle tas ut vid intjänandet av pension. Förslagetinnebar att pensionsavsättningar beläggs med löneskatt såväl vidförsäkringspremiebetalningar som avsättningar till stiftelse ochkonto. I proposition 1989/90:110 lades inte något konkretförslag om hur denna beskattning tekniskt sett skulle utformas.I princip kan acceptera den grundsyn sompresenterades i propositionen.Regeringen har efter beslut utformat ett förslagtill ändring i lag om särskild löneskatt, i syfte att uppfyllaintentionerna bakom förslaget om särskild löneskatt påpensionsförmåner. Lagrådet har dock riktat betydande kritik motdetta förslag.Regeringen avser därför att bereda förslaget ytterligare --dock så att beskattningen kan genomföras fr.o.m. den 1 juli1991. I stället föreslår regeringen att den allmännalöneavgiften höjs under första halvåret1991.Vänsterpartiet har ingen anledning att ta fullt ansvar förfinansieringen av regeringens skatteuppgörelse med folkpartiet.Å andra sidan har ingen anledning att bidra tillatt inkomstbeskattningen sänks utan att detta finansieras.Vänsterpartiet har dessutom på en rad andra områden ställtförslag som reser krav på finansiering.Regeringens skatteomläggning medför sneda fördelningspolitiskaeffekter. Även har kritiserat omläggningen fördetta. menar dock att fördelningsfrågan skall lösasgenom att skatteuttaget minskas. En orättvis reform blir dockinte mer rättvis för att man underlåter att finansiera den.I utskottet har en majoritet kunnat skapas om att reservera600 milj. kr. av inkomstförstärkningen för aktivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottets majoritet skriverbl.a. "att man nu bör skapa beredskap för att motverka enallmänt befarad arbetslöshet". Utskottets majoritet understrykervidare vikten av en aktiv arbetsmarknadspolitik i form avkompetenshöjande insatser t.ex. utbildning och andra offensivaåtgärder samt någon form av beredskapsarbeten. Utskottetkonstaterar därjämte att dessa insatser inte minst bör gälla denkommunala sektorn.Vänsterpartiet anser att dessa ställningstaganden är mycketviktiga mot bakgrund av att propåer har rests om attarbetslösheten borde tillåtas stiga för att bekämpainflationstendenser i ekonomin. För är det avstor vikt att slå vakt om den fulla sysselsättningens principoch vi ser det som tillfredställande att skatteutskottetsmajoritet har anvisat medel för att hävda denna princip. Inteminst viktigt är då att även reservera medel förberedskapsarbeten. Detta för att motverka tendenser tilllångvarig arbetslöshet som kan leda till att människor slås utför gott från arbetsmarknaden.2. Uranenergiskatt (mom. 10)() anför:I motion Sk3 har de gröna lagt fram förslag omolika åtgärder med anledning av . Förslagen avserslopad mervärdeskatt på kollektivtrafiken utom flyget och ensamtidigt höjd kilometerskatt, en skatterabatt på . tillglesbygdsboende och ändrade regler för bilresor mellanarbetsplats och bostad.För att finansiera dessa åtgärder har vi inom miljöpartietockså lagt fram ett förslag om skatt på använd uranenergi. Ensådan skatt har fördelen att den återställer kostnadsrelationenmellan uranproducerad el och el som produceras med fossilabränslen. I avvaktan på att klarhet vinns om förutsättningarnaför att få majoritet för något eller några av de förslag somlagts fram i de grönas motion har vi inte någotyrkande i denna del.3. Fastighetsskatten på småhus (mom. 25), och (alla m)anför:Vi vill här endast erinra om att fastighetsskatten enligt våri många sammanhang redovisade inställning bör succesivt slopas itakt med att det ekonomsika läget så medger. Vi avser attåterkomma till denna fråga under den allmänna motionstiden.4. Avdragsbegränsningar för ränteutgifter (mom. 33)() anför:Som vi framfört i samband med vårens betänkande om reformeradinkomstbeskattning anser de gröna att regeln atträntor skall få dras till över avdragstaket är dåligtmotiverad. Vi kommer att i allmänna motionstiden ge ett merdetaljerat förslag som innebär att inga ränteavdrag skall få skeöver ett avdragstak med följande utformning.Varje inkomsttagare medges ett avdrag om maximalt 30000 kr.för ränteutgifter, och dessutom ett avdrag om maximalt 90000kr. för räntor på lån mot säkerhet i egen permanentbostad ellerför räntor på privat lån med säkerhet i boende. Med dettaförslag kommer alltså en ensam familjeförsörjare i en villa attkunna göra ett avdrag om . medan ett par får dra avmaximalt . För boende i hyreshus blir avdragetmaximalt . Skillnaden motiveras av att förlån till hyreshus liksom gemensamma lån i enbostadsrättsförening gäller mer generösa regler för räntebidragsom är anpassade till att någon avdragsrätt för räntorna intekan tillgodogöras. Det föreslagna ränteavdragstaket skulledärför bli neutralt mellan boendeformerna medan de nu framlagdareglerna i realiteten betyder ett oneutralt och därmedomotiverat gynnande av personer som bor i hyresrätt och delvisbostadsrätt.5. Omprövning av tidigare beslut (mom. 53)() anför:Som framgått av motion i detta ärende samt isärskilt yttrande angående moment 1 finns det anledning tillomprövning av skattereformen i flera olika hänseenden. Dettaåterkommer vi till under den allmänna motionstiden. I ärendethar förts in en fråga om reducerad matmoms. harvi drivit denna fråga på grund av dess betydelse för lågavlönadeoch barnfamiljer, och vi vidhåller kravet på reducerad/slopadmatmoms. avser att återkomma även till dennafråga under den allmänna motionstiden.LagrådetBilagaUtdrag ur protokoll vid sammanträde 1990-11-20Närvarande: f.d. regeringsrådet ,regeringsrådet , justitierådet protokoll den 13 och harriksdagens skatteutskott beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), m.m. i vissa delar.Förslagen har inför lagrådet föredragits av departementsrådetCarl-Gustaf och kammarrättsassessorerna ,Per och lämnar förslagen utan erinran.Ur protokollet rätt utdraget betygar:N. 1 Propositionen 1 Lagförslagen 5 Motionerna 156 Motioner med anledning av propositionen 156 Övriga motioner 162 Yttrande av lagrådet, m.m. 163 Utskottet 163 Inledning 163 Särskild löneskatt, m.m. 163 Uppskov med löneskatten på vissa pensionsförmåneroch tillfällig höjning av löneavgiften 163 Avtalsförsäkringar m.m. 165 Grupplivförsäkringar m.m. 167 Skattereduktionen för ensamstående med barn,m.m. 168 Skattereduktionen för fackföreningsavgift,m.m. 168 och bensinprishöjningarna 170 Förmån av fritt eller lågförräntat lån 172 Justeringar i privatbostadsbegreppet m.m. 173 Kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse 174 Fastighetsskatten 175 Pensionärer 175 Sjömansbeskattningen 176 Inkomst av kapital, m.m. 177 Allmän utformning av beskattningen av inkomst avkapital 177 Beskattning av utländsk valuta inomhushållssektorn 178 Ändrade regler såvitt avser ränteavdragsbegränsning179 Ersättande av undantagsregeln med beloppstak förfåmansföretag 181 Sparade underskott och realisationsvinstbeskattningav näringsfastigheter 182 Återläggning av värdeminskningsavdrag vid avyttringav näringsfastighet 182 Bostadsrättsinnehavares avdragsrätt vidvinstberäkningen 183 Skatteskalorna vid arvs- och gåvobeskattningenm.m. 183 Förhöjt grundavdrag vid gåvobeskattningen 184 Vissa justeringar i arvs- och gåvoskattereglernam.m. 184 Företagsbeskattningen185 Allmän utformning av företagsbeskattning 185 Beskattning av utländsk valuta i näringsverksamhet185 Beskattning av utskiftade medel 186 Skadeförsäkringsföretag 187 Ackumulerad inkomst 188 Beskattning av enskild näringsverksamhet, m.m. 188 Vissa frågor om räntefördelning 190 Beskattning av fåmansföretag (stoppreglerna) 190 Återföring av obeskattade reserver, m.m. 191 Vissa internationella skattefrågor 192 Skatt för gemensamt kommunalt ändamål 192 Avräkning av utländsk skatt m.m. 192 Övriga frågor 193 Hemställan 193 Reservationer 209 1. En tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften,m.m. (m) 209 2. En tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften,m.m. (fp) 211 3. En tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften,m.m. (c) 212 4. En tillfällig höjning av den allmänna löneavgiften,m.m. (mp) 213 5. Kompensation till egenföretagare (c) 215 6. Avtalsförsäkringar (m) 215 7. Avtalsförsäkringar (c) 216 8. Avtalsförsäkringar (v) 216 9. Grupplivförsäkringar (c) 217 10. Skattereduktionen för ensamstående med barn (m, c,mp) 217 11. Skattereduktionen för gift med hemmamake (c,mp) 218 12. Avdraget för underhållsbidrag (m) 219 13. Skattereduktionen för fackföreningsavgift, m.m. (m,fp, c, mp) 220 14. Bilresor mellan bostad och arbetsplats (m) 221 15. Bilresor mellan bostad och arbetsplats (c) 221 16. Bilresor mellan bostad och arbetsplats (mp) 223 17. Bilresor i tjänsten och i egen näringsverksamhet (m)225 18.