bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — En sådan deklaration skulle, somframhålls i motion U503 (m), vara ett tecken på att Sverigeeftersträvar en integration med EG och skulle bana vägen för ensenare formell anslutning till . Därmed skulle ett viktigtsteg tas mot fasta växelkurser och en gemensam valuta. Dettaskulle innebära betydelsefulla fördelar för handelsutbytet ochför att hålla tillbaka inflationen.Finansutskottet anser från de utgångspunkter utskottet har attbeakta att den inriktning av EES-processen som förordas i motionU503 bör tillstyrkas av utrikesutskottet. Dettaställningstagande innebär att motionerna U515 (vpk), U518 (c),U522 (mp), U533 (mp) och U547 (mp) bör avstyrkas avutrikesutskottet.2. och (båda fp) anser att dendel av finansutskottets yttrande som börjar med "Förhandlingarnahar" och slutar med "dessa motioner" bort ha följande lydelse:Förhandlingarna har gått in i ett avgörande skede.Riksdagen har preciserat regeringens mandat för dessaförhandlingar. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpandekommer att hålla informerad i syfte att brett förankrade ställniningstaganden som görs. Enligt utskottets mening ärdet viktigt att går vidare i det nordiska samarbete,stärker EFTA och breddar och fördjupar samarbetet med EG sålångt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Ett huvudmålför det svenska samarbetet med EG bör vara att svenskamedborgare, institutioner och företag behandlas på samma sättsom sina motsvarigheter inom EG på den inre marknaden. Det ärönskvärt att kan inträda som fullvärdig medlem i EG. Föratt det skall bli möjligt för EFTA-länderna att få del avfördelarna i EGs inre marknad förutsätts givetvis reciprocitetfrån och andra EFTA-länders sida. Det bör vara enväsentlig uppgift för den att hos vårasamarbetspartner i EG skapa en verklighetstrogen bild av Sverigesom en aktiv och engagerad partner i det europeiskaintegrationsarbetet. Detta bör enligt finansutskottetsuppfattning med anledning av motionerna U503 yrkande 2och U518 yrkande 8 i här berörda delar som sin mening geregeringen till känna.Vad gäller särskilt det ekonomiska och monetära samarbetetvill utskottet anföra följande. Målet är och förblir en fastväxelkurs. Sedan ett tiotal år tillbaka anges växelkursen iförhållande till en korg av utländska valutor. I praktiken haremellertid den svenska kronans värde påverkats av de storakurssvängningarna för dollarn, som har givits dubbel vikt ikorgen. EMS erbjuder en fastare punkt att knyta kronan till. Ettmedlemskap i är i princip möjligt även för centralbanker iländer som ej är medlemmar i , men situationen kompliceras avpågående överläggningar kring skapandet av en ekonomisk monetärunion (EMU). Som nämns i motion U503 (m) är en ensidigförklaring om anslutning av valutakursen till EMS-systemet fulltmöjlig även om man därigenom inte får tillgång till destödmöjligheter som förekommer i systemet. Genom enEMS-anslutning skulle ytterligare markera attinflationsmål och valutakursnormer måste tas på allvar. Därvidskulle både anti-inflationspolitiken och närmandet till EG öka itrovärdighet. Vad finansutskottet anfört med anledning av motionU503 bör som sin mening ge regeringen till känna.Detta ställningstagande innebär att finansutskottet från deutgångspunkter utskottet har att bedöma anser attutrikesutskottet bör avstyrka motionerna U515 yrkande 8, U518yrkande 8 i här berörd del, U522 yrkande 6, U533 yrkande 2 samtU547 yrkande 1.3. () och () anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Riktlinjerna för" ochslutar med "dessa motioner" bort ha följande lydelse:Den pågående integrationsprocessen gentemot EG innebär ettpåtagligt hot mot möjligheter att föra en självständigekonomisk politik och att besluta om sina egna ekonomiskaförhållanden.I Delorsplanen heter det bl.a.: "Det blir nödvändigt attutveckla bindande regler och procedurer för budgetpolitiken sombl. a. innefattar:effektiva övre gränser för budgetunderskott hos enskildamedlemsstater; hinder mot tillgång till direktacentralbankskrediter och andra former för monetär finansiering;gränser för lån i icke-EG-valuta.fastställande av en övergripande skattepolitik på medellångsikt, inbegripet storleken och finansieringen av de olikabudgetposterna, såväl på nationell som EG-nivå. "Detta innebär enligt utskottets mening en oacceptabelcentralisering av beslutanderätten i ekonomiska frågor, t.ex.skattepolitiken, till övergripande organ inom EG där Sverigeinte får något inflytande. har i det pågående samarbetetmed EG i alltför hög grad prioriterat kapitalets frihet iEuropa. Det är enligt utskottets mening nödvändigt att dennautveckling hejdas och ges en annan inriktning där i ställetmänniskors frihet prioriteras och där samarbetet inte begränsastill EG utan omfattar hela . Utskottet anser i likhet medvad som anförs i motionerna U515 (vpk), U522 (mp), U533 (mp) ochU547 (mp) att det nuvarande samarbetet med sikte på en ekonomiskmonetär union (EMU) bör avbrytas. Ett närmande till EMS voreföljaktligen ett steg i fel riktning. I stället bör vi hävda vårnationella självbestämmanderätt och utveckla samarbetet med helaEuropa med sikte på att skapa fri rörlighet för människorna.Vad utskottet här anfört bör utrikesutskottet föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna.Finansutskottet kan således från sina utgångspunkter inte ställasig bakom den inriktning av det ekonomiska samarbetet somförordas i motionerna U503 (m) och U518 (c) och förordar därföratt dessa avstyrks av utrikesutskottet.Särskilt yttrandeGunnar och (båda c) anför:Vi instämmer i utskottets beskrivning av nuläget ochutskottets bedömningar av möjligheterna till ett svensktdeltagande i EMS.Sedan början av året har de ekonomiska och politiskaförutsättningarna för den svenska valutapolitiken ändrats.Sverige tvingas till ett högt ränteläge för att hejdavalutautflöde och för att kompensera fördevalveringsförväntningar. deltar nu även i ERMvilket för del innebär ett ökat inslag av EMS-valutor iden svenska valutakorgen.Den fortsatta utvecklingen av den svenska valutapolitiken börgå i riktning mot en ökad anknytning till starka valutor. Vianser det eftersträvansvärt att för del komma närmaredet europeiska valutasamarbetet. Ett närmare ställningstagandebör dock inte göras förrän resultat föreligger från om den ekonomiska och monetäraunionen.Deltagande i en ekonomisk och monetär union (EMU) sådan denskisserats inför ministermötet kräver EG-medlemskap och saknardärför aktualitet för vidkommande.Att göra avsteg från valutapolitikens mål om en fast växelkursär uteslutet.Skatteutskottets yttrande1990/91:SkU1yBilaga 2EGTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett berörda utskott -- däriblandskatteutskottet -- tillfälle att yttra sig över ett antal underden allmänna motionstiden väckta motioner som berörEuropeiska Gemenskaperna (EG) och förhållande till , som konstaterar att endast en mindre del av deaktuella motionerna berör frågor inom skatteutskottetsämnesområde, får med anledning härav anföra följande.I motion U503 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om bl.a. vikten av att EES-förhandlingarnaresulterar i ett så omfattande avtal som möjligt men enligtmotionärerna bör målet vara fulla deltagande i EG.Sverige måste därför, anser de, parallellt med EES-processenanalysera förutsättningarna för ett svenskt medlemskap.I motion U501 av m.fl. (fp) behandlas framförallt de säkerhetsmässiga aspekterna av en eventuell svenskanslutning till en europeisk integration. Motionärerna anser attregeringen bör klargöra att mål är att så långt våralliansfria säkerhetspolitik tillåter på ett med medlemsländernalikvärdigt sätt delta i integrationen. De begär etttillkännagivande härom.Enligt motion U518 av m.fl. (c) bör detnordiska samarbetet ligga till grund för det europeiskasamarbetet. Integrationssträvandena bör enligt motionärernavidgas till att omfatta såväl EFTA och sommedlemmarna i . bör, menar de, arbeta för ett friareoch ökat flöde av varor, tjänster och kapital mellan Europasländer. Vikten av EFTA-samarbetet och utvecklingen avEES-avtalet mellan EFTA och EG betonas och det sägs vidare attdet bör vara självklart för att som huvudmål för sinEuropapolitik sträva efter en alleuropeisk gemenskap. I motionenbegärs ett uttalande med denna innebörd.Lars m.fl. (v) vänder sig i motion U548 -- medhänvisning till motion Fi212 -- mot att underordnar sigEGs politik. Målsättningen mot EG bör enligt motionärerna varadensamma som mot andra stater, dvs. beredskap till samarbete ochfrihandel men inte underordning och beroende. bör,anser motionärerna, verka för en världsordning somgynnar den tredje världens sociala utveckling. Spridning avhandelsrelationer, samarbete i hela , EFTA-samarbete ochökat nordiskt samarbete bör -- menar de -- varahuvudinriktningen. I motion U515 av m.fl. (v)förespråkas ett frihandelsavtal i valet mellan en tullunioneller ett utvidgat frihandelsavtal. En tullunion, menarmotionärerna, innebär en gemensam politik gentemot tredje partoch blir ett redskap för utrikespolitik, sanktioner m.m. somskulle komma i konflikt med svensk neutralitetspolitik. Imotionerna begärs tillkännagivanden med nu nämnd innebörd.I motion U519 av m.fl. (mp) förordas ett ökatsamarbete inom , med alla länder och med världensalla folk. Detta ökade samarbete skall enligt motionärerna syftatill att rädda miljön, skapa en rättfärdig hushållning medjordens resurser, åstadkomma jämlikhet och fördjupad demokrati,skydda folkens kulturella särarter och utplåna svälten och nödeni världen. De anser att man, för att bidra till en nödvändigmiljömässig rekonstruktion av , på lång sikt bör strävaefter ett minskat behov av handel och ett minskat transportbehovjämfört med dagens situation. De yrkar i motionen att riksdagengör ett tillkännagivande härom.I några av motionerna berörs särskilt alkoholpolitiken ochalkoholskatterna. I motion U541 av ()uttalas att bör bevara sin handlingsfrihet påalkoholpolitikens område och att alkoholfrågan bör tas in som enviktig del i diskussionerna kring ett närmande till EG. KarinIsraelsson m.fl. (c) anser enligt motion U549 -- med hänvisningtill motion SoU321 -- att de svenska alkoholpolitiskaprinciperna bör upprätthållas i de kommande förhandlingarna medEG. I motion U512 av m.fl. (v) yrkas etttillkännagivande om att bör undanta alkoholpolitikenfrån integrationsförhandlingarna med EG. Slutligen begärs imotion U544 av och (båda mp) attregeringen upplyser EG om att vid en anpassning till EGinte kommer att tillämpa de prisnivåer på alkoholhaltiga dryckersom nu är aktuella inom EG och att inte kommer att ändrasin socialt motiverade alkoholpolitik och i motion U546 av AnitaStenberg m.fl. (mp) -- med hänvisning till So318 -- att denpågående EG-harmoniseringen inte får leda till att skatterna påalkoholhaltiga drycker sänks.De allmänna uttalandena i partimotionerna berör i huvudsakendast indirekt förhållandena på skatteområdet. Däremot görs ide ovan relaterade alkoholmotionerna mera precisa uttalandenrörande alkoholpolitiken och alkoholbeskattningen.De nu pågående förhandlingarna mellan EFTA och EG, som syftartill att få till stånd ett gemensamt europeiskt samarbetsområde,har enligt vad utskottet erfarit inte omfattatbeskattningsfrågorna i någon nämnvärd utsträckning, vare sig påalkoholområdet eller i övrigt. Den framtida utformningen av desvenska alkoholskatterna är för övrigt underutredning (Fi 1989:06), varvid bl.a. EG-aspekterna skall beaktas(dir. 1989:51). Denna utredning beräknas vara slutförd senare iår. I fråga om skatterna på bl.a. alkoholdrycker har utskottettidigare understrukit att målet för ett svenskt deltagande i denvästeuropeiska integrationsprocessen bör vara att de sociala ochhälsomässiga strävandena inom den svenska politiken inte fårförsvagas.Mot den angivna bakgrunden är det enligt skatteutskottetsmening inte aktuellt med ett ställningstagandetill de frågor inom utskottets ämnesområde som berörts imotionerna. bör därför enligt skatteutskottetsuppfattning avstyrka motionerna i dessa delar.Stockholm den 9 oktober 1990På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), MaggiMikaelsson (v) och i (s).Avvikande meningar1. , och (allam) anför:Beträffande mervärdeskatten vill vi peka på följande.Finansministrarna i EGs medlemsländer har enatsig om att behålla nuvarande principer under en övergångstid.Enligt ett senare av kommissionen framlagt direktivförslag skallövergångsperioden vara fram . Därefter skall en meragrundläggande omläggning äga rum med målsättningen att ett nyttEG-mervärdeskattesystem skall vara i bruk . För tiden1993--1996 innebär förslaget bl.a. att gränskontrollåtgärder förskatteändamål vid handel inom EG slopas, att mervärdeskatt vidimportaffärer påförs vid förvärvet i importlandet och redovisasav importören i samband med den vanliga redovisningen avmervärdeskatten och att vissa särregler under övergångstideninförs för bl.a. postorderförsäljning och bilhandel. Olikaarbetsgrupper inom EG är sysselsatta med attbearbeta reglerna för övergångsperioden.Det anförda visar enligt vår mening att bör ha en godframförhållning när det gäller bl.a. beskattningsfrågorna. Depågående förhandlingarna, som bl.a. syftar till att erhålla frirörelse för varor, personer, tjänster och kapital, kommeroundvikligen att aktualisera överenskommelser även påskattesidan, och man kan inte utesluta att ensidigaanpassningsåtgärder från svensk sida måste övervägas.Som framhålls i den moderata partimotionen U503 är det viktigtatt EES-förhandlingarna resulterar i ett så omfattande avtal sommöjligt. Om och de andra EFTA-länderna inte erhåller entullunion med EG kommer gränskontroller och andra gränshinderinte att kunna hävas. Svenska företag får därmed inte likvärdigakonkurrensvillkor med företagen inom EG. Genom att Sverigeställs utanför beslutsprocessen inom EG kommer inteheller att i någon väsentlig utsträckning kunna göra sittinflytande gällande i den europeiska politiken.Vi delar moderata samlingspartiets uppfattning att målet börvara fulla deltagande i EG. När EGs inre marknad är ifunktion 1993 torde EG komma att ta ställning till Österrikesmedlemsansökan, och i det sammanhanget finns det enligt vårbedömning också förutsättningar för fler länder att vinnainträde i EG. måste därför parallellt med EES-processenanalysera förutsättningarna för svenskt medlemskap.Det anförda bör enligt vår mening som sin mening geregeringen till känna. Vi tillstyrker följaktligen motion U503 iberörd del och avstyrker övriga motioner.2. och (båda fp) anför:Från sida har vi tidigare betonat vikten av attSverige går vidare i det nordiska samarbetet, stärker EFTA ochbreddar och fördjupar samarbetet med EG så långt detta ärförenligt med neutralitetspolitiken. Vi har också framhållit attett huvudmål för det svenska samarbetet med EG bör vara attsvenska medborgare, institutioner och företag behandlas på sammasätt som sina motsvarigheter inom EG på den inre marknaden. Detär önskvärt att kan inträda som fullvärdig medlem i EG.För att det skall bli möjligt för EFTA-länderna att få del avfördelarna i EGs inre marknad förutsätts givetvis reciprocitetfrån och andra EFTA-länders sida. Som framhålls ifp-motionen U501 är det en väsentlig uppgift för den svenskaregeringen att hos våra samarbetspartner i EG skapa enverklighetstrogen bild av som en aktiv och engageradpartner i det europeiska integrationsarbetet. Detta bör enligtvår uppfattning som sin mening ge regeringen tillkänna. Det innebär att vi i berörda delar tillstyrker motionU501 och avstyrker övriga motioner.3. och (båda c) anför:Centern har tidigare betonat att den europeiska integrationenfrån svensk synpunkt inte bara är fråga om relationerna till EGutan till i dess helhet. Integrationssträvandena måstesåledes nu vidgas till att omfatta såväl EFTA och EG-ländernasom medlemmarna i . Gemensamma ansträngningar i olikainternationella organ, där EFTA är en viktig del, kan medverkatill att skapa öppenhet inom olika områden i hela . Vi börarbeta för ett friare och ökat flöde av varor, tjänster ochkapital mellan länder. EFTA bör dock inte bara ses somett instrument för ökat samarbete inom . börtvärtom verka för att EFTA bygger upp ett utvidgat ekonomisktsamarbete också med andra marknader som , Ostasienetc.Vi delar vidare den uppfattning som förs fram i motion U549att de svenska alkoholpolitiska principerna bör upprätthållas iförhandlingarna med EG. Av folkhälsoskäl är det nödvändigt attSverige utan begränsningar bibehåller sin rätt tillpunktbeskattning av alkoholdrycker.Inte heller bör enligt vår mening ge upp sinsjälvständiga beslutanderätt när det gäller energipolitiken ochmiljöpolitiken. På dessa områden har bl.a. punktskatter ochmiljöavgifter betydelse för samhällets möjligheter att påverkaenergianvändningens utveckling och inriktning och att minskaförbrukningen av miljöfarliga ämnen och varor.Vad vi nu har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Det innebär att vi i berörda delartillstyrker motionerna U518 och U549 och avstyrker övrigamotioner.4. () anför:Från sida vill vi redovisa en i grundenannorlunda syn på svensk Europapolitik och svensk internationellpolitik än den officiellt förda. För är helaEuropatanken vägledande. Efter utvecklingen i är dettaän mer aktuellt. bör stanna upp i sittintegreringsarbete med EG och på allvar arbeta för enEuropalösning med alla länder och satsa på konstruktiva insatseri t.ex. Östeuropa.Inom instämmer vi därför i att böruttala sig mot att underordnar sig EGs politik.Målsättningen mot EG bör vara densamma som mot andra stater,dvs. beredskap till samarbete och frihandel men inteunderordning och beroende. bör verka för envärldsordning som gynnar den tredje världens sociala utveckling.Spridning av handelsrelationer, samarbete i hela ,EFTA-samarbete och ökat nordiskt samarbete bör varahuvudinriktningen.En utveckling enligt dessa riktlinjer skulle inte motverkas avatt genomför vårt krav att i likhet med flertaletEG-länder införa differentierad mervärdeskatt med lägre ellerhelt slopad mervärdeskatt på mat.I valet mellan en tullunion och ett utvidgat frihandelsavtalmed EG förordas ett frihandelsavtal. En tullunion innebär engemensam politik gentemot tredje part och blir ett redskap förutrikespolitik, sanktioner m.m. som skulle komma i konflikt medsvensk neutralitetspolitik. En självklar utgångspunkt är vidareatt alkoholpolitiken och den alkoholpolitiskt motiveradebeskattningen av alkoholdrycker undantas frånintegrationsförhandlingarna. En anpassning av alkoholskatternatill en sådan nivå som är vanlig inom EG, dvs. en avsevärdminskning av skatten, skulle enligt leda till enkraftig konsumtionsökning och ett totalt uppgivande avriksdagens tidigare uttalade målsättning att minska den totalakonsumtionen.Vad nu har anförts bör som sin mening ge regeringentill känna. Det innebär att motionerna U548, U515 och U512tillstyrks i berörda delar.5. () anför:I stället för att söka i allt anpassa sig till EG villmiljöpartiet de gröna att skall öka samarbetet inomNorden, med alla länder och med världens alla folk.Detta ökade samarbete skall syfta till bättre miljö, bättrehushållning med världens resurser, ökad jämlikhet och fördjupaddemokrati. Vidare bör man sträva efter att skydda folkenskulturella särarter och utplåna svälten och nöden i världen.När det gäller bör som framhålls i mp-motionen U519politiken långsiktigt syfta till att befrämja självtillit ochegenförmåga och verka för ett decentraliserat och allsidigtnäringsliv i bärkraftiga regioner. Insatser för att understödjaden folkliga mobilisering som skett i till förmån fördemokratin måste ges mycket hög prioritet. Aktivapolitiska och ekonomiska stödåtgärder måste nu vidtas av Sverigeoch andra länder för att befästa demokratin och lägga grundenför en ekonomisk utveckling i . Som vidare framhålls iden nämnda mp-motionen bör man också, för att bidra till ennödvändig miljömässig rekonstruktion av , eftersträva ettminskat behov av handel jämfört med dagens situation, liksom ettminskat transportbehov.En svensk anpassning till EG på det alkoholpolitiska områdetkommer att medföra att ställs inför allvarliga socialaproblem. Inom EG har man en mycket liberal syn påalkoholkonsumtion, och man strävar efter att öka den för att fåavsättning för den stora vintillverkningen. En svensk anpassningtill EGs normer på detta område kommer att medföra kraftigtsänkta priser på alkoholhaltiga drycker i . Detta kommeri sin tur erfarenhetsmässigt att leda till en ökad förbrukningoch en ytterligare ökning av det redan alltför stora antaletalkoholister. De alkoholrelaterade sociala problemen -- i motionU544 har nämnts misshandel, trafikolyckor, arbetsolycksfall ochutslagning -- kommer att öka i omfattning.Regeringen bör upplysa EG om att vid en anpassningtill EG inte kommer att tillämpa de prisnivåer på alkoholhaltigadrycker som är aktuella inom EG och att inte kommeratt ändra sin socialt motiverade alkoholpolitik. Den pågåendeEG-harmoniseringen får inte leda till att skatterna påalkoholdrycker sänks.Sammanfattningsvis anser de gröna att detnuvarande förhandlingsarbetet med syfte att göra tillett bihang till EG måste upphöra. bör i stället tainitiativ till att snabbt utvidga Europasamarbetet till attomfatta alla demokratier. Samarbetet med EG börfortsätta inom frihandelsavtalets ram i syfte att förbättramöjligheterna för alla människor att studera, resa, arbeta ochforska fritt. bör med bifall till mp-motionerna U519,U544 och U546 som sin mening ge regeringen det anförda tillkänna.Särskilt yttrandeGörel Thurdin och (båda c) anför:Från sida har vi av bl.a.fördelningspolitiska skäl förordat en sänkning avmervärdeskatten på livsmedel. Härigenom skulle låginkomsttagare,som är nödsakade att lägga en förhållandevis stor andel av sininkomst på matinköp, ges en skattesänkning inom ramen för ettkonstant skattetryck. Den beslutade skattereformen gördet ännu mera motiverat för oss att fortsätta att driva frågan,eftersom sänkningen av marginalskatterna gynnarhöginkomsttagarna, vilka får de största skattesänkningarna. Ävenstabiliseringspolitiska skäl kan åberopas till förmån för ensådan åtgärd som skulle förbilliga konsumtionen av inhemsktproducerade livsmedel.Centerns krav får nu ytterligare tyngd mot bakgrund av depågående EES-förhandlingarna. På livsmedelsområdet finns inom EGskilda skattesatser, och de harmoniseringssträvanden som i andrasammanhang förespråkas borde även vara giltiga på detta område.En på detta sätt differentierad mervärdeskatt skulle såledesinnebära en bättre samstämmighet med reglerna inom EG-området.Inom kommer vi även i fortsättningen att med kraftdriva detta angelägna krav. I lämpligt sammanhang kommer vi attåterkomma till frågan.Socialförsäkringsutskottets yttrande1990/91:SfU1yBilaga 3Sverige och den västeuropeiska integrationenTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat bereda berördautskott tillfälle att yttra sig över ett antal motioner om begränsar sitt yttrande tillyrkandena 7 och 8 i motion U521 av m.fl. samtyrkandena 1 och 3 i motion U532 av m.fl.I motion U521 anförs att en anpassning till EGs regelsystem avdet svenska folkpensionssystemet kan leda till att svenskar, sombott utomlands under hela eller delar av sin yrkesverksamma tidmen som efter eller i anslutning till pensioneringen flyttat hemtill , får lägre folkpension än . Motionärerna begärdärför i yrkande 7 ett tillkännagivande om att folkpensionenskall förbli en medborgerlig grundrättighet för alla svenskamedborgare. Motionärerna anför vidare att en EG-anpassning ävenleder till en successiv anpassning av de sociala kostnaderna ochdärmed av de sociala förmånerna. I yrkande 8 begär motionärernaett tillkännagivande om att den svenska generellasocialförsäkringsmodellen inte får offras för EG-anpassningensskull.Utskottet vill anföra följande.EG-systemet bygger på principen att alla förvärvsarbetandeskall omfattas av socialförsäkringen i förvärvslandet oavsett ivilket land de är bosatta. Vidare får ett nationellalagstiftning inte göra skillnad på försäkrade beroende påmedborgarskap om de är medborgare i något .