bet · GE01FiU10 · 1990-12-04 00:00:00 — En fyrpartiuppgörelse innebärande en storsatsning på alternativ är nödvändig för att få stabilitet i energipolitiken.En effektiv statlig förmögenhetsförvaltning måste eftersträvas. Eneffektivisering skall ske utifrån ett helhetsperspektiv, vilket innebär att enstrategi måste fastställas för affärsverk, bolag, stiftelser och myndigheterinnan några omfattande åtgärder vidtas.Regeringens och de borgerliga partiernas förslag till inriktning av denekonomiska politiken är med några få undantag identiska. Utskottet avvisardärför även de förslag till utformning som redovisas i motionerna Fi7 (fp),Fi10 (m), Fi11 (c), Fi14 (m, fp) och Fi15 (c).I motionerna Fi9 (mp), Fi17--20 (alla mp) och Fi29 (mp) framförs flerasynpunkter på miljöpolitikens utformning som utskottet i många stycken kandela. Som utskottet ser det är emellertid förslagen till inriktning av denekonomiska politiken ofta vagt utformade och saknar i flera avseenden entillräcklig insikt om det nationella och internationella kapitalets roll ochmaktposition. Mot den bakgrunden avvisas även förslagen till inriktning av denekonomiska politiken i här nämnda motioner.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi8 (v) yrkandena 1, 2, 4 och 5samt motion Fi16 (v).dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjerna för den ekonomiska politikena) att med avslag på proposition 1990/91:39 och motionerna1990/91:Fi7, 1990/91:Fi9, 1990/91:Fi10, 1990/91:Fi11, 1990/91:Fi14,1990/91:Fi15 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Fi17 yrkandena 12--14,1990/91:Fi18, 1990/91:Fi19, 1990/91:Fi20 och 1990/91:Fi29 godkänner vadsom förordas i motionerna 1990/91:Fi8 yrkandena 1, 2, 4 och 5 och1990/91:Fi16 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,b) att lägger regeringens skrivelse 1990/91:50 tillhandlingarna,4. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Somnämnts" och på s. 28 slutar med "svenska arbetsmarknaden" bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "I motionFi10" och på s. 41 slutar med "för bytesbalansen" bort ha följande lydelse:Tidsperspektivet vid fastläggande av riktlinjer för den ekonomiska politikenpå längre siktEn effektiv ekonomisk politik måste bygga på klart formulerade målsättningaroch en välgrundad bedömning av hur vår omvärld och vår egen ekonomi kommer attutvecklas på lång sikt. Det tidsperspektiv som måste anläggas är beroende avvilka frågor som skall belysas. Den, som utskottet ser det, mest centralafrågan -- utformningen av miljöpolitiken -- ställer krav på ett mycketlångt tidsperspektiv.Kravet som ställs i Brundtlandrapporten på en politik som ger en uthålligutveckling framställs ofta som en ledstjärna i framtidsarbetet. Under enhistoriskt har vi i de industrialiserade länderna, oavsett omvi har levt under marknadskapitalistiska förhållanden eller under kommunistiskstatskapitalism, slitit svårt på natur, miljö och människor för att öka denmateriella förbrukningen. Vi ser det i form av döende och skadade skogaroch hav, allergier och förslitningar hos människor, sjunkandeproduktionsförmåga i de biologiska systemen, ökenutbredning, skador påskyddande ozonskikt och ökad uppvärmning av jorden på grund av överstoranvändning av fossila bränslen m.m. Kunskaperna om dessa förlopp är väl kända.Vi har problemen inpå oss också i . Vårt sätt att leva och sköta vårproduktion av varor och tjänster innebär att vi är en av de största förorenarnaräknat per innevånare. Vi vet att det brådskar med åtgärder för att stoppaförödelsen och för att kunna börja återställa det som har förstörts.Om vi med uthållig utveckling menar tidsperspektiv bara bortom ett hundratalår ställer redan det utomordentligt höga krav på återhållsamhet iresursanvändningen. Tas dessutom hänsyn till att merparten av jordensbefolkning lever i en fattigdom som är ofattbar för de flesta av oss och attjordens befolkning kan komma att fördubblas blir slutsatsen att våralevnadsmönster av solidariska skäl måste genomgå stora förändringar.I proposition 39 om inriktningen av den ekonomiska politiken på medellångsikt behandlas främst frågor som rör den svenska ekonomins utveckling under deallra första åren av . Tidsperspektivet är här mycket kort. I dettaavseende skiljer sig till innehållet proposition 39 från tidigare propositioneri detta ämne. Långtidsutredningarna har alltid varit utgångspunkten förregeringarnas ställningstagande till de krav som måste ställas på denekonomiska politiken sett i ett tioårsperspektiv. I proposition 39 hänvisaspliktskyldigast till LU90, men en analys av de mer långsiktiga övervägandenalyser med sin frånvaro i propositionen. Som utskottet ser det är det enallvarlig brist att, som regeringen gör, låta de kortsiktiga problemen heltdominera utformningen av den ekonomiska politiken. Följden blir att sådanaavgörande frågor som rör miljöpolitiken och även fördelningspolitiken inte tasupp till en seriös behandling i propositionen.Prioritering av miljömålenI regeringens proposition och skrivelse, i här aktuella borgerligapartimotioner och även i viss utsträckning i partimotion är detde rent ekonomisk-politiska målen som står i förgrunden vid utformningen avpolitiken på . Detta synsätt innebär, enligt utskottets mening, attden nödvändiga restaureringen av vår miljö endast kan komma till stånd om dentotala produktionen av varor och tjänster med i stort sett nuvarande inriktningständigt ökar. Som utskottet ser det är detta ett oacceptabelt sätt att närmasig en lösning på de miljöpolitiska problemen. De miljöpolitiska målen måste istället sättas i främsta rummet. Detta sätter ovillkorligen gränser för bl.a.produktionens omfattning och inriktning. innebär denna prioriteringav miljömålen restriktioner för med vilka medel de traditionella målen för denekonomiska politiken -- dvs. full sysselsättning, fast penningvärde, balans iutrikeshandeln, regional balans och jämn fördelning av levnadsstandarden -- kanuppnås. Denna prioritering av miljöpolitiken som utskottet här förordar innebäratt de övergripande riktlinjer för den ekonomiska politiken som anges iskrivelsen och här nämnda motioner måste avvisas.Inriktningen av den ekonomiska politikenDen inriktning av den ekonomiska politiken som utskottet vill förorda står iöverensstämmelse med de riktlinjer som anges i motionerna Fi9 (mp) ochFi17--Fi21 (mp). Den centrala innebörden av denna politik är att åtgärder måstevidtas för att minska den materiella förbrukningen.Det finns emellertid i detta sammanhang skäl att understryka att enomställning till minskad materiell förbrukning inte automatiskt innebär att denekonomiska tillväxten minskar. Tillväxten kommer att öka i de delar av ekonominsom står för återbruk och återanvändning men också inom områden som inte skadarmiljö och människor.Vi måste sålunda välja ut de områden där ekonomisk tillväxt kan tillåtas ökaoch inom vilka områden den måste minska. Detta är det enda sättet att klaravåra långsiktiga ekologiska och ekonomiska problem. Utskottet vill understrykaatt en sådan kvalificering av tillväxtens innehåll skyndsamt måste komma tillstånd.När det gäller miljöpolitiken vill utskottet särskilt framhålla att denaktivt måste bidra till:att minska störningarna från den materiella förbrukningen,att återställa förstörd miljö,att förstörelsen av de biologiska systemens produktionsförmåga upphör,att de biologiska systemens produktionsförmåga återställs,att energihushållning och energieffektivitet främjas i syfte att minska dentotala energianvändningen ,att spårburen kollektivtrafik byggs ut och moderniseras,att större delen av det långväga godset går på järnväg ,att det inte byggs bro över ,att kärnkraftens avveckling påbörjas allra ,att merparten av energialstringen från kärnkraftsreaktorer är avvecklad framtill ,att inhemska förnybara energier gynnas med utvecklingsmedel och slopadmervärdeskatt,att biobränslen produceras utan tillförsel av konstgödsel och kemiskabekämpningsmedel på arealer som inte behövs för matproduktion,att ett ambitiöst program för småskalig vindkraft tas fram och verkställsfram ,att ekonomiska styrmedel i form av gröna skatter och gröna avgifter införsför att miljö- och samhällskostnader skall komma in i företagens kalkyler ochpriser.I skrivelsen berörs vissa frågor som har anknytning till uppläggningen av enmer långsiktig ekonomisk politik. Utskottet vill i anslutning till skrivelsenhär särskilt ange de riktlinjer som bör gälla för omstrukturering av denoffentliga sektorn och arbetsmarknadspolitiken.1. Besparingar i och omstrukturering av den offentliga sektornAllmänt. En offentlig sektor som kräver att skatteunderlaget växer med minst2% (LU90) innebär en ekologiskt orimlig tillväxt.Grundskyddslinje. Socialförsäkringarna måste begränsas och bygga på principenom skydd för god grundstandard, lika för alla, med vissa inkomstprövade bidrag.ATP-system, folkpension, pensionstillskott och KBT ersätts av engrundpension. Parlamentarisk utredning bör tillsättas.Sjukförsäkringen. Sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna bör samordnas. En visssänkning av ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen bör genomföras.Omstrukturering av offentliga tjänster innebärande bl.a. behovsprövning ochett ökat inslag av informellt obetalt arbete.Statlig verksamhet. Utskottet stöder regeringens förslag till ett treårigtbantningsförslag av administrationen och myndighetsväsendet. Lägg nedJAS-projektet, minska antalet brigader och ersätt den allmänna värnplikten meden värntjänst.Resurstillskott till sjukvård och äldreomsorg nödvändiga men förebyggandeåtgärder (hälsovård, miljöåtgärder) kan minska behoven.Annan verksamhet. Hård omprövning där samhället för närvarandestöder olika verksamheter (t.ex. skötsel av idrottsanläggningar, fritidsgårdarm.m. bör i ökad utsträckning göras av direkt berörda), ökadavgiftsfinansiering.2. ArbetsmarknadspolitikenEn ekonomisk politik med inriktning mot minskad materiell förbrukninginnebär också sänkt arbetstid. Lagfäst rätt till sänkt arbetstid(sextimmarsdagen) måste genomföras. Detta är även ett medel för att bekämpaen ökning av arbetslösheten.Med det anförda tillstyrker utskottet här nämnda motioner från miljöpartietde gröna och avvisar den inriktning av den ekonomiska politiken som föreslås ipropositionen och partimotionerna från de borgerliga partierna ochvänsterpartiet. Vad gäller förslaget i motion Fi8 (v) om tillsättandet avlåginkomstutredning återkommer utskottet senare i betänkandet till denna fråga.Detta gäller även den utförliga behandlingen i motion Fi17 (mp) av inriktningenav Europapolitiken.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjerna för den ekonomiska politikena) att med avslag på proposition 1990/91:39 och motionerna1990/91:Fi7, 1990/91:Fi8 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 1990/91:Fi10, 1990/91:Fi11,1990/91:Fi14, 1990/91:Fi15 yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:Fi16 godkänner vadsom förordas i motionerna 1990/91:Fi9, 1990/91:Fi17 yrkandena 12--14,1990/91:Fi18, 1990/91:Fi19, 1990/91:Fi20 och 1990/91:Fi29 samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,b) att lägger regeringens skrivelse 1990/91:50 tillhandlingarna,5. och EG (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 41 som börjar med "I sittbetänkande" och slutar med "av " bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till uppfattningen i reservation 6 tillutrikesutskottets betänkande om och EG (1990/91:UU8) i vilkenvänsterpartiet redovisar en rad skäl som alla talar mot att ansöker ommedlemskap i minst viktigt är att EG syftar till att bli envästeuropeisk superstat. kan som alliansfri nation under ingaomständigheter ansluta sig till något sådant.Världsekonomin genomgår en mycket snabb internationalisering. Bakom dennautveckling döljer sig framför allt de transnationella bolagens alltmer växandemakt över världsekonomin.De transnationella bolagen agerar övernationellt. håller tregeografiska maktcentra på att utvecklas: ett "dollarcentrum" kring /,ett "yencentrum" kring /NIC-länderna i och ett EGs "ECU-centrum".Mellan dessa olika imperialistiska krafter pågår en kamp om makt och inflytandeöver råvaror och marknader.EG-ländernas företag och organisationer deltar i plundringen av den tredjevärldens resurser. Många fattiga stater har dessutom stora lån tagna i olikaEG-länder. Skuldkrisens effekt är att de fattiga staternas befolkningsmajoritetdras ned i allt djupare misär.Världsekonomins internationalisering har dessutom medfört att varje enskiltland också i det rika Nord har svårigheter att föra en självständig ekonomiskpolitik, vilket bekräftas av höstens räntekris och åtföljanderegeringsskrivelse 50. EGs planer på en gemensam centralbank med storamaktbefogenheter kommer för dess medlemsstater att innebära att den tendensenförstärks.Enligt utskottet bör två utgångspunkter vägleda förhållandet till EG:1. att så långt det någonsin är möjligt försvara möjligheter attbestämma sin egen ekonomiska utveckling, bl.a. genom nyinvesteringar inäringslivet som minskar beroendet av det internationella kapitalet,2. att nationellt och internationellt verka för en ny ekonomisk världsordningför att skapa rättvisa mellan Nord och Syd.Utskottet är positivt inställt till ett mellan EG och EFTA.Förutsättningen för att ett sådant avtal skall accepteras är dock att vårtlands suveränitet respekteras i den meningen att beslutsrätt överlagar och skatter, och våra domstolars självständighet att döma, inte överlåtstill överstatliga och odemokratiska institutioner.Självklart måste grundlag respekteras. Det innebär att beslut om ettEES-avtal, på grund av dess eventuella konflikt med grundlagen, inte kan fattasinnan avtalet är färdigt.Ett får inte innebära försämringar av svenska fackliga rättigheter,arbetarskydds-, hälso- och miljölagar och sociala rättigheter.Utskottet avvisar därmed att i ett nytt uttalande skall klargöraSveriges intresse av att söka medlemskap i vill anföra fyra huvudinvändningar mot medlemskap i : Innan beslut om medlemsansökan kan fattas måstegrundlagen ändras, eftersom ett EG-medlemskap kommer att innebära att riksdagenöverlåter beslutsrätt till överstatliga organ. Enligt EG-kommissionenspresident, , kommer det framtida EG att fatta av de beslutsom tidigare fattats av nationella parlament. En så allvarlig försämring avlandets suveränitet kan inte få ske utan omfattande diskussion. Ännu saknas enbred och omfattande EG-debatt i . Beslut om medlemsansökan kan därförinte pressas fram i stor hast. Det beslut som fattas -- oavsett vilket -- måstevara ett resultat av en bred debatt där hela folket getts möjlighet att delta.Utrikes- och säkerhetspolitiken: EG har redan fattat beslut om attsamordna sin utrikes- och säkerhetspolitik. En snar svensk medlemsansökan äratt meddela hela världen att vi avser att överge vår hittillssjälvständigt förda utrikespolitik. En sådan signal i dagens värld präglad avtilltagande spänning mellan Nord och Syd vore djupt olycklig. Den skulleallvarligt skada anseende och roll i världspolitiken, framför alltbland den tredje världens utsugna och förtryckta stater.Bunden anpassningspolitik: Att ansöka om medlemskap vore ocksåatt meddela att vi avser att ge upp alla svenska lagar och regler som stridermot . På ett flertal områden innebär detta försämringar somdrabbar både människa och miljö.Felaktig tidpunkt: Oavsett vad man anser om EG kan man konstatera att EGinte avser att ta in nya medlemmar förrän den första centralaintegrationsprocessen avslutats l993. kan det vara aktuellt med nyamedlemmar. har därför ingen anledning att jäkta fram.Att avvakta beslut om medlemsansökan innebär dessutom att bilden av EGklarnar. vet vi mycket mer om vilken typ av EG vi har att ta ställningtill. Det kommer också att underlätta den politiska diskussionen om EG och detdefinitiva ställningstagandet till medlemskap. Det finns således enligtutskottet inga skäl att under stor tidspress nu hasta fram ett beslut.Utskottet vill för övrigt uttala att ett nej till svenskt EG-medlemskap integrundar sig på någon inskränkt nationalism. Tvärtom, just därför att vi iSverige är internationalister är utskottet emot ett EG medlemskap.Europa består av mer än de tolv stater som utgör EG. skall varaför ett öppet och samarbetande , innefattande öst och väst. EG haringa planer på att få med stater som medlemmar inom överskådlig tid.Vi svenskar är inte bara européer -- utan också världsmedborgare. Vi har allaett ansvar för att lösa världens stora problem.De stora problemen finns inte i -- utan i den utsugna tredje världen,där 40000 barn svälter ihjäl. Att lösa Nord--Syd-konfliktenär den i särklass viktigaste uppgiften i dagens värld. Denna uppgift finns inteens omnämnd bland EGs grundläggande målsättningar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande och EGatt med anledning av motionerna 1990/91:Fi15 yrkande 3 och1990/91:Fi17 yrkandena 1--11 och 15--20 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. och EG (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 41 som börjar med "Imotion Fi17" och slutar med "av " bort ha följande lydelse:I motion Fi17 av m.fl. (mp) diskuteras olika aspekter påde europeiska integrationssträvandena. Utgångspunkten för de synpunkter som därförs fram är att Europasamarbetet skall vara öppet inte bara för allanationer utan också mot resten av världen. Samarbetet får inte leda fram "Fästning ".Utskottet delar motionärernas uppfattning och ansluter sig även i övrigt tillde förslag som förs fram i motionen. Dessa förslag vill utskottet sammanfatta iföljande punkter.Sverige bör verka för att Europasamarbetet skall vara öppet inom på såsätt att gränser för människors rörelsefrihet skall rivas på jämlikt sätt ihela världsdelen.Europasamarbetet måste också vara öppet mot omvärlden på så sätt att ingaicke-européer får svårare att komma in i Samarbetseuropa än det är för dem atti dag komma till de liberalaste av de europeiska länderna.Europasamarbetet får inte ta formen av en militärallians.Europasamarbetet måste stärka demokratin och gynna regionaltsjälvbestämmande.Europasamarbetet måste högprioritera stärkt miljöskydd och minska socialaklyftor.Europasamarbetet måste gynna mångfald och motverka politisk likriktning.Bl.a. måste länder och regioner stimuleras att fungera som förebilder genom meravancerat miljöskydd och bättre social trygghet.Regeringen bör ta initiativ som syftar till att bygga upp ett permanentalleuropeiskt samarbetsnätverk, ett sorts "FN".Regeringen bör lämna en detaljerad redogörelse för hur de problem somredovisats i regeringens Probleminventering EES har hanterats under de pågåendeEES-förhandlingarna.Regeringen bör lägga fram en skrift, kallad Probleminventering EG,som är inriktad på att analysera de problem som skulle uppkomma om Sverigebeviljades fullt medlemskap i och tvingades anta 80000 sidor acquiscommunautaire.Riksdagen bör inför de fortsatta överläggningarna med EG om framtidasamarbetsrelationer lägga fast vissa minimikrav som icke får underskridas utannytt riksdagsbeslut.Ett medlemskap i måste under alla omständigheter vara utesluteta) så länge EG inte internt löst problemet med det s.k. demokratiskaunderskottet,b) om EG utvecklas till en militärpakt,c) om EG skulle upphäva Romtraktatens §223 och därmed omöjliggöra förenskilda stater att själva kontrollera sin vapenproduktion och vapenhandel.Ett medlemskap i är inte förenligt med nu gällande lydelse avregeringsformen 10:5.Eventuella förhandlingar om medlemskap i får inte inledas innanregeringsformen erhållit en ny lydelse som tillåter ett sådant medlemskap.De förslag till grundlagsändring som enligt remissvar från högsta domstolenoch regeringsrätten erfordras för att göra ett eventuellt förenligtmed regeringsformen måste under alla förhållanden ha trätt i kraft innaneventuella kan ingås för del.En folkomröstning bör anordnas om frågan om svenskt medlemskap i att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande och EGatt med bifall till motion 1990/91:Fi17 yrkandena 1--11 och15--20 samt med anledning av motion 1990/90:Fi15 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om Europasamarbetet,7. Tillsättande av en låginkomstutredning (mom.4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med"Utskottet vill" och på s. 43 slutar med "Fi8 (v) yrkande 3" bort ha följandelydelse:Utskottet instämmer i de synpunkter som framförs i motion Fi8 (v) om behovetav en ny låginkomstutredning. har de sociala och ekonomiskaklyftorna ökat, vilket lett till utslagning och därav föranledda oönskadekostnader. I enlighet med vad som föreslås i motionen bör enlåginkomstutredning ges i uppdrag att kartlägga dagens sociala och ekonomiskaklyftor och föreslå åtgärder för att vända utvecklingen.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande tillsättande av en låginkomstutredningatt med bifall till motion 1990/91:Fi8 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av en nylåginkomstutredning,Särskilda yttranden1. Övriga motionsyrkanden med anknytning till regeringens skrivelse (mom.3)och (båda fp) anför:I regeringens skrivelse aviseras i mer eller mindre vaga ordalag ett antalkommande förslag, de flesta utanför finansutskottets beredningsområde. Någotställningstagande i sak sker därför inte . Ett sådant aviserat förslag gällerfinansiering av flyktingmottagandet i med biståndsmedel. Mot dennatanke har redan betydande invändningar rest, bl.a. från kyrkorna. I ensituation där behovet av bistånd är omfattande, inte minst till följd avGulfkrisen, och möjligheterna att stödja en demokratisk utveckling i mångaländer förbättrats vore det utmanande att skära ned u-landsbiståndet och därmedytterligare urholka enprocentsmålet.Enligt vår mening borde den väl grundade kritik som riktats mot dessa planerleda till att regeringen avstår från att lägga fram ett sådant förslag. Omregeringen emellertid trots allt skulle presentera ett sådant förslag förriksdagen kommer det att avvisas av liberalerna.2. Övriga motionsyrkanden med anknytning till regeringens skrivelse (mom.3)() anför:Regeringens strategi för hur infrastrukturen skall finansieras leder tillprivatiseringar av både väg- och järnvägsutbyggnaden. Den leder också till attprojekt i triangeln ----kommer att gynnas på bekostnadav övriga delar av landet.Vänsterpartiet anser att ett kraftigt utbyggt och moderniserat spårbundetsystem skall utgöra stommen i marktransporterna. För detta behövs eninfrastrukturfond. Fonden skall byggas upp bl.a. genom att de största företagenåläggs en infrastrukturskatt.Vad beträffar frågan om tidigarelagd skolstart avvisar detförslag som regeringen presenterar i skrivelsen. Vi anser inte att Sverigesmöjligheter att ta sig ur den ekonomiska krisen är avhängigt hur gamla barnenär när de börjar skolan. De argument som regeringen för fram som stöd för enflexibel skolstart är irrelevanta.Vänsterpartiet motsätter sig bestämt regeringens förslag att föra överresurser från utvecklingsbiståndet till flyktingmottagandet. Det innebäratt regeringen ställer dessa båda uppgifter mot varandra. Vi anser att Sverigeskall fortsätta att föra en solidarisk flykting- och biståndspolitik.Vänsterpartiet godtar inte heller regeringens förslag att slopa lånen förfiskets rationalisering. Yrkesfisket är visserligen inte någon omfattandenäring i men har stor betydelse vid vissa kuststräckor. Enregionalpolitisk satsning är därför motiverad. Det har också ett egenvärde attursprungliga näringar får leva vidare.3. Övriga motionsyrkanden med anknytning till regeringens skrivelse (mom.3)() anför:Under här angiven rubrik i utskottsbetänkandet behandlas vissa enskildafrågor som tagits upp i motioner med anledning av skrivelsen.