bet · GE01BoU1 · 1990-09-20 00:00:00 — Utskottet avstyrkermed hänvisning till ovanstående moderata samlingspartietspartimotion 1989/90:Bo403 yrkande 11 och motionerna1989/90:Bo419 (c) yrkande 4 samt 1989/90:Bo423 (fp) yrkande 18.4.2 FörhandlingsordningI motion 1989/90:Bo412 (s) yrkande 2 föreslås att riksdagenhos regeringen begär ett förslag till lagändring beträffandeinskrivning av avtal om förhandlingsordning. Härigenom skulledet enligt motionärerna ges en garanti för att den som förvärvaren fastighet får kännedom om att förhandlingsordning finns.Erfarenheterna anses enligt motionärerna visa att mångaförvärvare av fastigheter inte känner till attförhandlingsordning gäller för fastigheten. Vidare anser de attdet i 7 kap. jordabalken bör införas en bestämmelse om attförhandlingsordning alltid skall gälla mot ny ägare vid exekutivförsäljning av en hyresfastighet.Enligt 8 § första stycket hyresförhandlingslagen gäller avtalom förhandlingsordning även mot ny hyresvärd. Däremot gälleringa särskilda bestämmelser om förhandlingsöverenskommelser.Enligt förarbetena till detta lagrum (prop. 1977/78:155 s. 157)skall frågan om en förhandlingsöverenskommelse är bindandegentemot ny hyresvärd avgöras med ledning av bestämmelserna i 7kap. Något undantag från bestämmelsen i 8 § förstastycket hyresförhandlingslagen finns inte. Den gäller såledesockså när en överlåtelse av en fastighet sker genom en exekutivförsäljning. Enligt paragrafens andra stycke är den tidigarehyresvärden skyldig att ersätta skada som förorsakats den nyehyresvärden om han försummat att upplysa om en gällandeförhandlingsordning och den nye hyresvärden varken ägt ellerbort äga kännedom om förhandlingsordningen.Enligt utskottets mening får bestämmelsen omskadeståndsskyldighet anses ge en garanti för att frågan omförhandlingsordning tas upp vid förhandlingar om köp. Ettpublicitetskrav på det sätt som motionärerna föreslår skulleinnebära ett omfattande arbete för inskrivningsmyndigheternautan att motsvarande fördelar skulle stå att vinna. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Bo412 (s) yrkande 2om anteckning om förhandlingsordning i inskrivningsregisterm.m.4.3 Primär förhandlingsskyldighetOm en hyresvärd och en hyresgästorganisation har avtal omförhandlingsordning för ett hus är hyresvärden skyldig attalltid förhandla med hyresgästorganisationen i vissa frågort.ex. om höjning av hyran (primär förhandlingsskyldighet).Förhandlingsordning medför vidare, om parterna inte avtalat omannat, en rätt för båda parter att påkalla förhandling om bl.a.hyresvillkoren. Föreligger primär förhandlingsskyldighet måsteförhandling föregå ett avtal eller en hyresnämndsprövning. Avtalmed hyresgästen som ingåtts utan att förhandling enligtförhandlingsordning ägt rum är ogiltigt och kan medföraåterbetalningsskyldighet för hyresvärden. Hyresvärden kan ocksåbli skyldig att utge ideellt skadestånd tillhyresgästorganisationen.I motion 1989/90:Bo412 (s) yrkande 1 föreslås att hyresvärdensförhandlingsskyldighet utvidgas till att gälla inte bara vidhyreshöjningar utan även vid bestämmande av den s.k.förstagångshyran, dvs. den hyra som avtalas när lägenhetenförsta gången upplåts till hyresgästen eller upplåts på nyttefter en omfattande ombyggnad. Enligt motionärerna är det inteovanligt att hyresgästföreningarna efter att hyresvärdenensidigt fastställt inflyttningshyrorna i efterhand får påkallaförhandling i syfte att sänka hyrorna. I deförhandlingsordningar som tillämpas på den allmännyttiga sektornhar enligt motionärerna primär förhandlingsskyldighet vidbestämmande av förstagångshyra skrivits in i avtal omförhandlingsordning medan det inom den privata sektorn skettendast undantagsvis.Fastighetsägarens möjlighet att fritt bestämmainflyttningshyran kan begränsas på olika sätt. Iförhandlingsordning kan avtal bl.a. träffas om atthyresförhandlingar skall omfatta också inflyttningshyror inyproducerade och ombyggda lägenheter. Så har också skett, sommotionärerna anför, när det gäller de allmännyttigabostadsföretagen. Även privata fastighetsägare har i vissomfattning förhandlingsordning som också omfattarinflyttningshyror. I de fall mark tas i anspråk förbostadsbyggande och när kommunen förmedlar nybyggda lägenheterkan kommunen sätta upp ett villkor om primärförhandlingsskyldighet vid hyressättningen. Vid ombyggnader kanvid utfärdande av hyresgästintyg överenskommelser träffas medfastighetsägaren om att hyran i de ombyggda lägenheterna skallbestämmas efter förhandlingar.Inflyttningshyrorna bestäms således i stor utsträckning vidförhandlingar mellan hyresmarknadens parter. Om hyresvärden harbestämt inflyttningshyran kan, i de fall förhandlingsordningfinns, förhandling påkallas enligt hyresförhandlingslagen. Kanparterna inte enas har de möjlighet att ansöka om ändring avhyresvillkoren hos hyresnämnden enligt 24 §hyresförhandlingslagen. Hyresgästen kan även få hyresvillkorenprövade enligt hyreslagen. Vid sådan prövning får hyresnämndeninte besluta om ändring av t.ex. förstagångshyran förrän sexmånader efter det att de förut gällande villkoren börjadetillämpas. Hyresgästen kan således vara tvungen att under en tidav betala en oskälig hyra. En sådan ordning när detgäller ett hyresvillkor som förstagångshyra är intetillfredsställande. Enligt vad utskottet erfarit har densittande hyreslagskommittén uppmärksammats på de problem somnuvarande ordning kan medföra. Enligt direktiven är kommitténoförhindrad att ta upp andra frågor än de som utpekas särskilt.Det kan därför hållas för sannolikt att bestämmelserna omförstagångshyran och ändring av hyresvillkor kommer attdiskuteras och övervägas av kommittén. I avvaktan på attkommitténs överväganden i dessa frågor slutförs anser utskottetatt nuvarande ordning får godtas. Utskottet avstyrker motion1989/90:Bo412 (s) yrkande 1.I samma motion, yrkande 3, föreslås att en primärförhandlingsskyldighet införs även vid ombyggnad och upprustningav fastigheter. Enligt motionärerna saknas regler omhyregästinflytande i de fall upprustning av en fastighet skerutan statliga lån. Motionärerna anser att en primärförhandlingsskyldighet bör finnas även vid sådana ändrings- ochförbättringsåtgärder. Bestämmelser om krav på varsamhetsyttrandeeller motsvarande från hyresgästerna föreslås därför införas ihyresförhandlingslagen.Frågan om införande av en primär förhandlingsskyldighet vidändrings- och förbättringsåtgärder har uppmärksammmats av bl.a.regeringen. I direktiven till hyreslagskommittén omnämns fråganoch anförs bl.a. att ett förslag om primärförhandlingsskyldighet vid ändrings- och förbättringsåtgärderövervägts inom . Enligt departementschefenbör de förslag som lagts fram övervägas ytterligare, och eftersamråd med hyresmarknadens parter bör ställning tas till om dekan genomföras eller om andra lösningar bör väljas.Vid utskottets behandling av ett motionsyrkande i denna frågahösten 1989 i betänkande 1989/90:BoU1 förutsatte utskottet att-- om resultatet av översynen skulle komma att dröja -- fråganom primär förhandlingsskyldighet vid ändrings- ochförbättringsåtgärder skulle övervägas i särskild ordning.Utskottet fann att vad i motionen föreslagits skulle komma atttillgodoses utan ett särskilt tillkännagivande i frågan. Enligtinhämtade upplysningar kommer den nu behandlade frågan attövervägas av hyreslagskommittén. Resultatet skall redovisassenast vid utgången av . Pågående överväganden böravvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet nu motion1989/90:Bo412 (s) yrkande 3.5 BoinflytandefrågorI detta avsnitt behandlas vissa inflytandefrågor förhyresgäster. Två motioner tar upp frågan vem som skall utövainflytande i upprustningsfallen enligt bostadssaneringslagen. motion efterlyses ett krav på genomförandetid vid vissaombyggnadsåtgärder. Två motioner behandlar hyresgästernasinflytande över installation av kabel-TV och kostnaderna för ensådan anläggning. I tre motioner lämnas förslag till hurboinflytandet kan fortsätta att utvecklas i framtiden.Enligt motionerna 1989/90:Bo419 (c) yrkande 3 och1989/90:Bo423 (fp) yrkande 21 bör bostadssaneringslagen ändrasså att hyresgästerna i varje fastighet kan utöva inflytande ifrågor som direkt berör dem.Även enligt bostadssaneringslagen skall hyresgästinflytandetutövas av en organisation av hyresgäster. Här kan emellertidinte vilken hyresgästorganisation som helst komma i fråga. av hyresgäster avses enligt lagen endast denorganisation som har avtal om förhandlingsordning förfastigheten eller, om sådant inte gäller, riksorganisation ellerförening, som är ansluten till sådan organisation och inom varsverksamhetsområde fastigheten är belägen.Utskottet har senast i betänkande 1989/90:BoU7 avstyrktmotionsyrkanden om ändring i lagen när det gäller reglerna omformen för hyresgästinflytandet i bostadssaneringslagen.Utskottet uttalade bl.a. att hyresgästernas inflytande tordebåde underlättas och förstärkas om deras intressen bevakades aven organisation. Härigenom kan också frågor som rörhyresgästkollektivet som sådant och de framtida boende komma attbeaktas på ett bättre sätt. Samrådsförfarandet kan ocksåunderlättas om fastighetsägaren känner till vilken organisationav hyresgäster som han skall vända sig till. Det får ansesnärmast självklart att hyresgästorganisationen agerar i samrådmed de närmast berörda hyresgästerna. Den kan också företrädasav berörd hyresgästavdelning eller kontaktkommitté. När detgäller val av hyresgästorganisation är lagen neutral. Medhänvisning till vad som sagts avstyrker utskottet motionerna1989/90:Bo419 (c) yrkande 3 och 1989/90:Bo423 (fp) yrkande 21.I motion 1989/90:Bo419 (c) yrkande 5 förordas att riksdagenhos regeringen begär förslag om större enhetlighet mellanbostadssaneringslagen och beträffandegenomförandetider vid ombyggnad. Enligt motionen är detnödvändigt att bestämmelser införs om när ombyggnadsåtgärder sominte kräver bygglov skall vara genomförda.En motion med samma innehåll som ovan behandlades hösten 1989i betänkande 1989/90:BoU1. Utskottet uttalade då att det kanfinnas anledning att överväga regler om genomförandetid vidombyggnad som inte kräver bygglov eller finansieras medstatliga lån. Utskottet förutsatte att frågan kommer attövervägas i samband med kommitténs översyn avhyresgästinflytandet vid ändrings- och förbättringsåtgärder.Motionen avstyrktes.Frågan har alltså anknytning till kommitténs arbete.Utskottet anser att det resultat som kan bli följden avöversynen bör avvaktas och avstyrker motion 1989/90:Bo419 (c)yrkande 5. Det kan noteras att hyresgästerna enligt 16 §hyreslagen har möjlighet att hos hyresnämnden begära ettåtgärdsföreläggande om hyresvärden brister i sinunderhållsskyldighet av bostadslägenheter och gemensammautrymmen. Av föreläggandet skall framgå inom vilken tidåtgärderna skall vidtas.Två frågor som rör hyresgästinflytande och installation avkabel-TV tas upp i motionerna 1989/90:Bo419 (c) yrkande 8 och1989/90:Bo421 (mp). Enligt c-motionen bör geregeringen till känna behovet av lagstiftning för att stärkahyresgästernas inflytande över beslut om installation avkabel-TV. Särskilt viktigt är det enligt motionen att varjehyresgäst själv har rätt att avgöra om han vill ta del avkabel-TV-utbudet eller inte. I mp-motionen begärs ett förslagtill lag som går ut på att boende som inte vill ha kabel-TV inteskall vara tvungna att betala för anläggningen och driften iform av hyra eller annan avgift. Motiveringen återfinns i motion1989/90:K436 s. 45.Förhandlingsöverenskommelser som reglerar förutsättningarnaför installation och drift av kabel-TV kan träffas mellanhyresvärd och hyregästorganisation med stöd avförhandlingsordning. Om förhandlingsklausul finns intagen i deenskilda hyreskontrakten blir hyresgästerna bundna avförhandlingsöverenskommelsen. Om den innebär att hyran ellerhyresvillkoren ändras kan den enskilda hyresgästen begärahyresnämndens prövning och därmed påverka överenskommelser somär oskäliga för denne.Hyresgästernas riksförbund och har träffat enöverenskommelse om vissa riktlinjer som i korthet innebärföljande. Utbyggnaden av kabel-TV-nät skall fastställas inomramen för det boinflytandeavtal som finns mellan parterna.Kostnaden för fastighetsnätet och den tekniska utrustningen slåsut på hyreskalkylen men programkostnader och kostnader föranslutning till basnätet belastar den hyresgäst som vill sekabel-TV. Den hyresgäst som inte vill ha kabel-TV skall fåsändningarna bortfilterade kostnadsfritt. -- I riktlinjer somantagits enligt överenskommelse mellan utbudet skallmedge individuell valfrihet i fråga om såväl programutbud somrätten att avstå från radio- och TV-utbud utöver basutbudet ochatt kostnaderna för ombyggnad av fastighetsnätet och övrigteknisk utrustning skall täckas av bruksvärdeshyran.Enligt utskottets mening bör det kollektivaförhandlingssystemet omfatta även kabel-TV-frågor. Hyresgästenhar också genom sin organisation möjlighet att påverka ettbeslut om kabel-TV-installation. Det är emellertid viktigt attden som inte vill ta del av programutbudet genom kabel-TV skallslippa detta. En sådan valfrihet rekommenderas också i deriktlinjer som bostadsmarknadens parter har enats om. har erfarit följs dessa riktlinjer. Utskottet, sombehandlade motioner om hyresgästinflytandet vid installationm.m. (1989/90:BoU1), ansåg dåoch anser alltjämt att de regler som finns i hyreslagstiftningenoch de riktlinjer som bostadsmarknadens parter enats omnöjaktigt uppfyller de krav på hyresgästinflytande som kanställas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1989/90:Bo419 (c) yrkande 8 och 1989/90:Bo421 (mp).I motion 1989/90:Bo419 (c) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om de allmännyttiga företagens roll förhyresgästinflytandet. I motionen anförs att de allmännyttigabostadsföretagen genom sin uppbyggnad och omfattning har storamöjligheter att bli ledande för hyresgästinflytandet. Det ärdärför enligt motionärerna viktigt att skapa sådanaförutsättningar att allmännyttan kan fortsätta att utvecklas.År 1979 slöt och det förstaavtalet om boinflytande för hyresgästerna i allmännyttigt ägdafastigheter. har stora förändringar skett och deformella möjligheterna för hyresgästerna att få information, fåsamråda och få vara med och besluta i egna gemensammaangelägenheter väsentligt förändrats. Uppbyggnaden avkontaktkommittéer fortsätter och hyresgäststyrtlägenhetsunderhåll i de allmännyttiga bostadsföretagen införssuccessivt. Det finns också exempel på att hyresgäster fått varamed och påverka beslut om nyproduktion och därefter självaförvaltar fastigheter. Allmännyttan har således haft storbetydelse för utvecklingen av bodemokratin och har spelat encentral roll i den sociala bostadspolitiken. Utskottet har vidåtskilliga tillfällen givit uttryck för denna uppfattning. Detfinns inte skäl befara att boinflytandeverksamheten inomallmännyttiga bostadsföretag inte skall fortsatta att utvecklasmot ett ökat och fördjupat boinflytande. Ett tillkännagivandeenligt motionsförslaget kan inte tjäna något reellt syfte. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 1989/90:Bo419 (c) yrkande1 om de allmännyttiga bostadsföretagens roll förhyresgästinflytandet.I motion 1989/90:Bo414 (v) föreslås att hosregeringen begär att en utredning tillsätts för att utvecklahyresboendet så att hyresrättshavare får möjlighet att styra ochmedverka i nyproduktion, ombyggnad och underhåll. Enligtmotionen bör hyresrättshavarnas rättigheter utökas så att detblir normalt och naturligt i mån av intresse att delta ochutveckla sitt boende. Konsulter och kunniga förvaltare börinrikta sig på att bistå med råd och experthjälp i denutsträckning som hyresrättshavarna själva efterfrågar. Genom ensådan medverkan kan enligt motionärerna hyreskostnaderna sänkasväsentligt som kvaliteten höjs och grannkontakter kanutvecklas.Som framgår av redogörelsen ovan finns det exempel påhyresgästinflytande över nyproduktion. Det kan antas att dettainflytande kommer såsom boinflytandet i övrigt attvidareutvecklas på initiativ av bostadsmarknadens parter.Riksdagen bör enligt utskottets uppfattning inte styrautvecklingen. Utskottet avstyrker motion 1989/90:Bo414 (v) omhyresgästinflytande vid byggande och förvaltning avhyreshus.I motion 1989/90:Bo221 (s) lämnas ett annat förslag till hurhyresgästernas inflytande skulle kunna utvecklas. Ett sättvore enligt motionärerna att hyresgästerna ges insyn ochinflytandemöjligheter i bostadsföretagens styrelser. Härigenomskulle hyresgästerna lättare kunna genomdriva förändringar somgår emot bostadsföretagets uppfattning tror motionärerna.Utskottet har (1989/90:BoU1) avstyrkt ettmotionsyrkande om hyresgästinflytande i bostadsföretagensstyrelser med hänvisning till att inte bör styrautvecklingen av hyresgästernas inflytande över sitt boende.Utskottet intar samma ståndpunkt nu och avstyrker motion1989/90:Bo221 (s).6 Andra upplåtelseformerTre motioner behandlar den kooperativa hyresrätten. I motion1989/90:Bo212 (s) yrkande 6 föreslås att verksamheten utvidgasoch i motion 1989/90:Bo404 (s) att olika åtgärder vidtas så attsådan hyresrätt främjas. I motion 1989/90:Bo419 (c) yrkande 6framförs ett förslag om permanentning av den försöksvis bedrivnaverksamheten.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att under hösten1990 lämna förslag till om en förlängning av lagen(1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt.Regeringen har vidare tillkallat en kommitté som skall utvärderaförsöksverksamheten. Kommittén skall bl.a. undersöka hur deboendes ekonomi påverkats och hur boinflytandet fungerat ipraktiken samt lämna förslag till den lagstiftning som krävs förpermanentning av verksamheten. Utskottet anser att resultatet avdessa överväganden m.m. bör avvaktas. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1989/90:Bo212 (s) yrkande 6, 1989/90:Bo404 (s) och1989/90:Bo419 (c) yrkande 6.I moderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403 yrkande5 föreslås att hos regeringen begär förslag ominförande av ägarlägenheter i enlighet medägarlägenhetsutredningens betänkande SOU 1982:40 Ägarlägenheter.Utskottet gjorde senast i betänkande 1989/90:BoU1 denbedömningen att det inte finns något behov av en sådanupplåtelseform och avstyrkte ett motionsyrkande omägarlägenheter. Det har därefter inte förekommit något somger utskottet anledning att ändra uppfattning, varför motionenavstyrks.I samma partimotion, 1989/90:Bo403 yrkande 13, begärs etttillkännagivande om att ett "hyr-köp"-system för lägenheterbör övervägas. En sådan upplåtelseform eller delat ägande tordeenligt motionärerna ha stora förutsättningar till framgång,inte minst bland unga människor.Utskottet har när motioner med samma innehåll behandlatstidigare ansett att inte bör ta initiativ förtillskapande av en sådan upplåtelseform. Utskottet avstyrkermoderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403 yrkande 13.7 Bostadsrättsorganisationernas ställning ihyreslagstiftningenDet finns tre stora bostadsrättsorganisationer,HSB, och Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation (SBC), på den svenska bostadsmarknaden. HSBoch och föreningar inom dem å ena sidan och SBC jämteanslutna föreningar å andra sidan behandlas olika ilagstiftningen. Enligt tillståndslagen är folkrörelsekooperativriksorganisation eller regional folkrörelsekooperativorganisation av bostadsrättsföreningar ellerbostadsrättsförening ansluten till sådan organisation undantagenfrån tillståndskravet vid förvärv av hyresfastighet.Med folkrörelsekooperativa organisationer åsyftas HSB ochRiksbyggen (prop. 1982/83:153 s. 19). I bostadsrättslagen(1971:479) och i fastighetsmäklarlagen (1984:81) finnsmotsvarande undantagsregler för de angivna organisationerna.Den ställning som HSB och fått i lagstiftningen harmotiverats med att de och till dessa organisationer anslutnabostadsrättsföreningar har enhetligt utformade stadgar som vilarpå en gemensam bostadssocial grundsyn.Frågan om SBC skall jämställas med HSB och hartidigare varit föremål för bostadsutskottets behandling vidflera tillfällen. har på förslag av bostadsutskottetemellertid alltid avslagit sådana förslag. Som skäl harutskottet (BoU 1986/87:13) därvid bl.a. anfört att HSB ochRiksbyggen har en bostadssocial prägel byggd på idéer omsamverkan inom ramen för ett folkrörelsekooperativt synsätt.Frågan har därefter tagits upp i olika motioner ochbehandlades av bostadsutskottet i betänkande1989/90:BoU1 och av lagutskottet beträffandefastighetsmäklarlagen i betänkande 1989/90:LU1. Motionsyrkandenaavslogs.I moderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403 yrkande6 och i motionerna 1989/90:Bo419 (c) yrkande 16, 1989/90:Bo420(m) yrkande 15 såvitt nu är i fråga samt 1989/90:Bo423 (fp)yrkandena 3 och 4 behandlas frågan om likställighet avbostadsrättsorganisationerna. I moderata samlingspartietspartimotion föreslås att tillståndslagen ändras så attförvärvstillstånd utöver nu gällande undantag inte heller skallgälla en riksorganisation eller regional organisation avbostadsrättsföreningar. Även i de andra motionerna begärs enlikställighet av alla riksorganisationer i tillståndslagen.Denna likställighet bör enligt fp- och c-motionerna genomförasockså i bostadsrättslagen. Enligt fp-motionen börlikställigheten inte bara avse riksorganisationer utan ävenregionala organisationer av bostadsrättsföreningar ochbostadsrättsföreningar som är anslutna till rikskooperativorganisation.Bostadsutskottet har praktiskt taget sedanbestämmelserna om undantag för folkrörelsekooperativariksorganisationer infördes i lagstiftningen behandlat motionerom likabehandling av bostadsrättsorganisationer ilagstiftningen. Utskottets inställning har varit och äralltjämt att de skillnader som finns i organisation ochuppbyggnad m.m. bör komma till uttryck i lagstiftningen.Utskottet avstyrker med det anförda moderata samlingspartietspartimotion 1989/90:Bo403 yrkande 6 och motionerna 1989/90:Bo419(c) yrkande 16, 1989/90:Bo420 (m) yrkande 15 såvitt nu är ifråga samt 1989/90:Bo423 (fp) yrkandena 3 och 4. Frågan omorganisationernas likabehandling i fastighetsmäklarlagen hartagits upp i flera motioner som behandlas i lagutskottet.8 Bostadsförsörjningen m.m.8.1 BostadsförsörjningslagenI motion 1989/90:Bo420 (m) yrkande 17 föreslås attbostadsförsörjningslagen avskaffas. Motionärerna motiverarförslaget med att statliga och kommunala myndigheter, byggareoch fastighetsägare lägger ned mycket stora resurser påplanering av byggandet utan att bostadsförsörjningen förbättras.Bostadsförsörjningslagen reglerar kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen. Den har därmed en viktig funktion attfylla. Den bör således inte upphävas. Utskottet avstyrker motion1989/90:Bo420 (m) yrkande 17 om upphävande avbostadsförsörjningslagen.8.2 Bostadsanvisning m.m.Sedan den 1 januari 1988 gäller lagen (1987:1274) om kommunalbostadsanvisningsrätt. Den ger rätt för en kommun att anvisabostadssökande till bostadslägenhet som upplåts med hyresrätteller bostadsrätt för annat ändamål än fritidsändamål. Lagenbygger på att överenskommelser om anvisningsrätt i första handskall träffas mellan kommuner och husägare eller derasorganisationer. Om överenskommelser inte kan nås ger lagenkommunerna möjlighet att hos hyresnämnden ansöka om ett beslutom anvisningsrätt för lägenheterna i ett visst hus. Beslutet kanförenas med vite och innebär bl.a. förbud för husägaren attupplåta en ledig lägenhet som omfattas av beslutet till någonannan än den som kommunen anvisar.I moderata samlingspartiets partimotion 1989/90:Bo403 yrkande17 och i motion 1989/90:Bo423 (fp) yrkande 10 hemställs attlagen om bostadsanvisningsrätt upphävs.Utskottet anser att lagen behövs för att kommunerna skall fåtillgång till bostadslägenheter i sådan omfattning att de kanfullgöra sina uppgifter inom bostadsförsörjningen.