bet · GE01TU7 · 1990-11-13 00:00:00 — En svensk särlösning måsteundvikas.Sveriges redareförening ()För transport av farligt gods i containrar och på lastfordonhar den internationella maritima organisationen sedan längerekommenderat i allmänna delen av International MaritimeDangerous Goods Code (IMDG-koden) att ett lastsäkringsintyg(Container Packing Certificate, Vehicle Declaration) skallmedfölja containern eller lastfordonet. IMDG-koden ärobligatorisk redan nu för svenska och många andra länders fartygoch därmed också ovannämnda intyg.Behovet av ett motsvarande lastsäkringsintyg har sedan längediskuterats här i . Skälet härtill har varit ensynnerligen dålig standard på stuvning och surrning av gods påtrailers och övriga lastfordon som främst transporteras överNordsjön . Dessutom är oftast dessa fordoninte lämpliga för sådana sjötransporter.Representanterna för de i dessa transporter involveradenäringsgrenarna inom SAGIT (redare, åkare, speditörer,assuradörer m.m.) enades då om att frågan bör få eninternationell lösning för att få avsedd effekt.Mycket har gjorts därefter från bland annatRedareföreningens sida att förbättra den dåliga situationen somupprepas varje vinterhalvår. och Redareföreningenhar genom ett bra samarbete i aktivtbidragit till att IMO har utfärdat ett antal resolutioner medrekommendationer och ett nytt kapitel 6 av SOLAS-konventionenvars syfte är att komma till rätta med problemet som uppstårunder vinterhalvåret till sjöss.I den senaste av dessa resolutioner: Code of Stowage and Securing, som återfinns i IMO/Circ. 530 av1990-06-11, har IMO rekommenderat att lastfordon där så ärpraktiskt möjligt bör medföra en Cargo Stowage and SecuringDeclaration när fordonet skall transporteras sjöledes.Ett av problemen, som hör ihop med säkerhetsaspekterna kringtransport av lastfordon sjöledes, är att RO/RO-fartygenseffektivitet beror på möjligheten att snabbt lasta och lossalastfordonen och att endast behöva vara i hamn. Ettannat problem är att lastfordonen normalt anländer till hamnenendast kort före fartygets avgång. En effektiv kontroll avstuvning och surrning av lasten samt av fordonens kvalitet är dåoftast inte möjlig. Redaren eller befälhavaren tvingas då attacceptera lastsäkringsintyget utgående ifrån att det bygger påfakta. Har han väl accepterat lastsäkringsintyget så har handärmed också i princip in-blanco accepterat ansvaret förfordonet och godset utan att han har haft rimlig möjlighet tillkontroll. Han har därmed frånhänt sig möjlighet att regressa motavlastaren om han inte klart kan visa att denne har handlatbedrägligt dvs. att intyget inte stämde överens med sanningen.Ett annat problem är att de flesta lastfordon, somtransporteras till sjöss är tullförseglade, enligt gällandeinternationella överenskommelser. De kan därför endast öppnasoch inspekteras i närvaro av tulltjänsteman. Detta gällersåväl här i som i utländska hamnar. Dessutom framgår detoftast inte enbart genom öppningen av förseglingen hurlasten är stuvad eller säkrad.Ett ensidigt svenskt krav på lastsäkringsintyg kan givetvistillämpas på alla lastfordon som utlastas i svensk hamn oavsettvilken flagga fartyget för. En sådan åtgärd får dock enbarteffekt om efterlevnaden kontrolleras effektivt. Ett ensidigtsvenskt krav skulle å andra sidan skapa stora problem försvenska fartyg vid lastning av fordon i utländska hamnar därinte motsvarande krav finns. Risken är då överhängande attsvenska fartyg förlorar last om inte samma krav gäller förutländska fartyg.Föreningen anser det därför och av många andra skälnödvändigt att ett obligatoriskt införande av lastsäkringsintygbör göras internationellt genom IMO eller, om detta inte ärmöjligt, genom regionala krav i alla länder kring därju problemet är som störst. Kan inkluderas i ensådan regional överenskommelse blir det ännu bättre.Det finns också andra och kanske bättre vägar att uppnåbättre stuvning och surrning av gods på lastfordon till sjöss.Om försäkringsbolagen vore mera kritiska och granskarskadeorsakerna och om de vore mindre villiga att betala utförsäkringar för godsskador m.m., än vad de gör nu skulle man fåett bra styrmedel.För att garantera effektiv säkring av gods på fordon pålandsväg har trafiksäkerhetsverket redan medio 1970 utfärdatbindande föreskrifter. Tyvärr har det vid inspektioner avpolisen, tullen och sjöfartsinspektionen av lastfordon i svenskahamnar, före utskeppning ombord, visat sig att mellan 50 och 80procent av dessa fordon inte uppfyllde trafiksäkerhetsverketsnormer. Detta trots det faktum att det normalt behövs enlandsvägstransport före och efter sjötransporten. Föreningenanser att resultaten från dessa inspektioner är klartotillfredsställande. Problemet kan knappast lösas genom ettlastsäkringsintyg. Samhället måste ju rimligtvis förutsätta attgällande författningar följs. Ett särskilt intyg i vilket mananger att man är laglydig förefaller föreningen långsökt. Detenda sättet att komma tillrätta med problemet är attmyndigheterna genomför en effektivare stickprovskontroll avlastfordonen.Avslutningsvis anser föreningen inte att laststuvning ochsurrning i containrar utgör samma allvarliga problem som det medlastfordon då ju containrar vanligtvis är av en bättre ochstarkare konstruktion som ger ett bättre skydd än vad de flestalastfordon och särskilt s.k. kapelltrailers kan ge när lastenkommer lös.Svenska åkeriförbundet ()ingår i referensgruppen SAGIT (säkringav gods i trailer) som aktivt arbetar med de frågor som beskrivsi motionen. (26--) arrangeras enkonferens i med rubriken . I den trycksak sompresenterade konferensen beskrivs bl.a. referensgruppenssammansättning (s. 4), uppnådda resultat ochföreliggande förutsättningar för ett internationellt införandeav lastsäkringsintyg för godsenheter. Ett exemplar av trycksakenbifogas för information.1Näringslivet, representerat av SAGIT, är således på god vägatt åstadkomma en lösning av de aktuella problemen.Åkeriförbundet anser därför, att resultatet av pågåendeansträngningar bör avvaktas och att fråga om regeringsinitiativbör anstå tills vidare.1 Trycksaken här ej bifogad.Sjöassuradörernas förening ()har aktivtverkat för säkrare transporter, i synnerhet på sjöfartensområde. Detta arbete sker bl.a. genom förebyggande åtgärder ivissa hamnar på väst- och sydkusten men även genom aktivrådgivning och utbildningsverksamhet.Sjöassuradörernas förenings besiktningsorganisation iGöteborg genomför i stort sett dagliga besök i vissa hamnar iskadeförebyggande syfte. Detta resulterar i ett unikt kontaktnätmellan föreningens medlemsbolag och de olika yrkeskategorier somverkar inom hamnarna. Dessutom sker ett aktivt deltagande ianordnande av och deltagande i kurser, seminarier och andrautbildningsaktiviteter för olika yrkeskategorier som kommer ikontakt med all form av godshantering.Inom ramen för referensgruppen SAGIT (Säkring Av ) i vilken ingår tillsammansmed andra organisationer inom transportsektorn har frågan om ettlastsäkringsintyg varit aktuell.Föreningen har i dessa diskussioner ställt sig positiv till ettinförande av ett lastsäkringsintyg som enligt föreningensuppfattning bör ses som ett led i att förbättra kvaliteten pågodstransporter och därmed förhindra onödiga skador samt attstarkare försöka markera ansvarsfördelningen vid bl.a.sjötransporter.Inom den internationella sjöfartsorganisationen har ettförslag till lastsäkringsintyg "Cargo stowing and securingcertificate" framtagits vilket välkomnats av föreningen.Det är föreningens uppfattning att ett eventuellt införandeav ett lastsäkringsintyg bör ske frivilligt och att någon formav internationell rekommendation ligger bakom så att enharmonisering sker med omedelbara omvärld. Ett ensidigtobligatoriskt införande av ett lastsäkringsintyg anserföreningen vara olyckligt.Sveriges stuvareförbund ()I huvudsak är mycket positivt till ettinförande av ett lastsäkringsintyg i enlighet med motionen.Bristfälligt säkrat gods i trailers, containrar eller andralastfordon är ett frekvent och stort problem vad gällergodshantering i hamnarna. Detta innebär risker, inte bara föratt godset självt kommer till skada utan även för dem somarbetar i hamnen, som utsätts för skaderisker. En rundfråga tillnågra av våra medlemsföretag ger vid handen att allvarligatillbud med framför allt trailers är vanligt förekommande.Olyckor där både människor, gods och maskiner kommer till skadaförekommer som en följd av detta.Den enskilde hamnarbetaren och den för stuvningen ansvarigearbetsgivaren har det fulla ansvaret för godset frånhamnuppställningsplats till fartyget eller vice versa när entrailer, container eller annat lastfordon tas på släp. Denenskilde hamnarbetaren har enligt vägtrafikförordningen sammaansvarsåtagande som den som med lastbil transporterar trailernpå allmän väg. Detta måste anses orimligt mot bakgrund av atthamnarbetaren måste kontrollera godsets surrning i varje trailerhan hämtar för att uppfylla lagens föreskrifter. Det orimliga idetta förhållande är dels att det av rationella skäl är omöjligtoch dels att godsbäraren för det mesta är plomberad av tullenoch därigenom inte kan öppnas annat än i sällskap avtulltjänstemän.Här finns det också anledning att påpeka att när det gällerankommande gods så är plombering ofta utförd när godset skallhämtas ombord, vilket omöjliggör kontroll. Hanteringen ihamnarna utgör ett led i transportkedjan där det föreliggerfullt ansvar för lasten och dess hantering utan att man haregentliga kontrollmöjligheter eller möjligheter att ingripa.Ovanstående belyser hur allvarligt förbundet ser på dennafråga och hur viktigt förbundet anser det är att en reglering avansvaret, exempelvis genom ett lastsäkringsintyg, kommer tillstånd. Det faktiska ansvaret skall naturligtvis ligga hosavsändaren/avlastaren.Naturligtvis måste understrykas att denna fråga, som detmycket riktigt också anges i motionen, betraktas i ettinternationellt perspektiv så att frågan om ettlastsäkringsintyg inte utgör en konkurrensfaktor hamnar emellan.Svenska försäkringsbolags riksförbund (), som noterar att haravgivit synpunkter på motionen, avstår från att yttra sig iärendet.Sveriges fartygsbefälsförening ()har vid sitt årliga seminariumvecka 39 diskuterat rubricerade motion.Föreningen ser det som mycket positivt att det införs ettobligatoriskt lastsäkringsintyg.Statsanställdas förbund ()har beslutat avstå från att lämnnanågot yttrande.Svenska sjöfolksförbundet ()Tyvärr har frågan om lastsäkringsintyg under flera årdiskuterats mellan myndigheter, transportörer, avlastare, parterosv. men utan konkreta resultat.Svenska sjöfolksförbundet finner det därför ytterstangeläget att motionen bifalles och att genomförandet avlastsäkringsintyg ges en skyndsam hantering.Svenska ()Förbundet har efterlyst bestämmelser omobligatoriska lastsäkringsintyg och förbundet stöder därförhelhjärtat motionärens hemställan.Enligt förbundets uppfattning borde intyg om att lasten ärsäkrad enligt gällande regelverk vara en självklarhet och utgöraen del av frakthandlingarna. Lastsäkringsintyg underlättarfastställande av ansvarsförhållande vid godsskador och gerarbetstagaren information om under vilka förhållanden arbetetutförs. Enligt arbetsmiljölagen är det arbetsgivarens skyldighetatt informera om vilka risker som hänger samman med arbetet.Avsaknaden av lastsäkringsintyg, speciellt vid kombineradetransporter av enhetslast och vid transporter av "färdiga"förslutna enheter innebär att arbetstagaren inte får deninformation som är nödvändig för ett säkert arbete.Lastsäkringsintyg är därför enligt förbundet ett bra sätt förarbetsgivaren att uppfylla sin informationsskyldighet enligtarbetsmiljölagen.Med förhoppning om stöd för hemställan i motionen.Sveriges ångfartygs assuransförening ()I egenskap av P&I-försäkringsgivare (ansvarsförsäkring) förflera av landets större Ro/Ro-rederier, vill Assuransföreningenframföra följande synpunkter:1. Alltsedan sjötransport av s.k. enhetslaster, främst dålandsvägstrailers utan dragbil, påbörjades i större skala , har det varit problem med lastskador. I nio fall avtio har det handlat om att lasten inne i enheten kommit lös ochskadats samt dessutom ofta även skadat intillstående enheter.Förutom dryga kostnader för berörda försäkringsbolag, har detresulterat i leveransförseningar, produktionsstopp ochgoodwillförluster för avlastare och mottagare. Efter ett flertalkatastrofresor åren 1979--1980 bildades SAGIT (Säkring Av ) där varit representerad från förstabörjan tillsammans med andra intressenter inom transportsektorn.Syftet var att förbättra standarden på lastning och säkring avgodset samt även på lastbärarna själva. Idén om ettlastsäkringsintyg kom tidigt upp men av olika anledningar nåddeman aldrig ända fram. Vår inställning har dock varitatt ett lastsäkringsintyg skall införas.2. har diskussionerna inom SAGITtagit ny fart och det synes nu som om alla berörda parter ärense om att ett intyg skall bli obligatoriskt inom kort.Assuransföreningen anser därför att ett lastsäkringsintyg iförsta hand bör tillkomma på frivillig väg inom näringen ochförst i andra hand genom lagstiftning.