bet · GE01KrU1 · 1990-10-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas åtta motioner, som samtliga rör museifrågor. Några avmotionerna innehåller yrkanden om insatser som syftar till att museer --befintliga eller planerade -- skall bli centralmuseer med statligtkostnadsansvar, i motionerna kallade "riksmuseer". I några motionsyrkandenhemställs om insatser som syftar till att nya museer skall inrättas. I enmotion yrkas att skall göra ett uttalande som syftar till att medeltillförs länsmuseerna för informationsinsatser och kunskapsuppbyggnad.Utskottet avstyrker enhälligt samtliga motionsyrkanden. Detta sker medhänvisning till bl.a. vissa principiella ställningstaganden till ansvar ochuppgifter på museiområdet som utskottet intog . Utskottet redovisar isammanhanget även beslut om ett nytt statligt stödtill ny- och ombyggnad av icke-statliga kulturlokaler, däribland museilokaler,samt beslut om ett ökat stöd till länsmuseerna /91. 1989/90:Kr202 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av ett glasmuseumtill kommun.1989/90:Kr209 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättande av ett glasmuseum med lokalisering till östra /90:Kr234 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett glasmuseum iNybro kommun.1989/90:Kr240 av och (c, fp) vari yrkas1. att beslutar att förlägga ett riksmuseum som belyserfolkrörelsernas framväxt och biblioteksverksamhetens historia till ,2. att beslutar att göra tekomuseet i till riksmuseum, medstatligt kostnadsansvar.1989/90:Kr270 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens medverkanför tillkomsten av ett invandrarmuseum i Botkyrka.1989/90:Kr310 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om museet i Göteborg.1989/90:Kr313 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att skapaett invandrarmuseum placerat i Norrköping.1989/90:Kr368 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat stöd till länsmuseerna för informations- ochkunskapsuppbyggnadsinsatser.Statsbidrag till museilokaler m.m.Tidigare bestämmelser om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m.Sedan år 1953 har regeringen medgett att Svenska får anordnaett lotteri till förmån för kulturella ändamål (kulturlotteriet). Regeringenhar använt medel ur behållningen av dessa lotterier till investeringsändamål avengångsnatur på kulturområdet, t.ex. byggnadsändamål, anskaffande av utrustningm.m. vid bl.a. ny- och ombyggnader av regionala teater-, konserthus- ochmuseibyggnader. budgetproposition (1980/81:100 bil. 12 s. 9)uttalades med hänvisning bl.a. till det ekonomiska läget att stödet bordeavvecklas. Vid avgivandet av budgetproposition fanns statligaåtaganden som innebar att ca 40 milj.kr. återstod att betala. Behållningen frånlotteriet uppgick som regel till 5--6 milj.kr. Föratt snabbare kunna fullgöra de åtaganden som gjorts beräknades ibudgetpropositionen 1984 ett engångsbelopp om 32 milj.kr. 1983/84:100bil. 10 s. 292). På förslag av kulturutskottet bifölls förslaget (bet. KrU1983/84:18, rskr. 268).Vidare biföll förslag i budgetpropositionen (prop.1983/84:100 bil. 13 s. 66 och 69) -- under bostadshuvudtiteln -- att stöd tillny- och ombyggnad av icke-statliga teater-, konsert- och museilokaler skullekunna ges av statliga medel (bet. BoU 1983/84:20, rskr. Det framhölls attbehovet av stöd i vissa fall fortfarande var kulturpolitiskt angeläget.Projekten kunde också vara angelägna för sysselsättningen påbyggarbetsmarknaden. Bestämmelserna på området togs in i förordningen(1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokaler m.m. Denna förordningupphörde att gälla , då den i det följande redovisadeförordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler trädde ikraft.Rapport om statens stöd till det regionala kulturlivetI en rapport (Ds 1989:36) om statens stöd till det regionala kulturlivet,benämnd Kultur i hela landet, behandlades bl.a. frågan om investeringsbidragtill kulturbyggnader.Utredaren redovisade de olika bidragsformer som funnits ochkonstaterade att situationen beträffande investeringsbidrag på kulturområdetinte var tillfredsställande. I rapporten uppmärksammades det faktum attstatligt stöd till byggande av kulturbyggnader enligt förordningen från år 1984förutsatte en betydande arbetslöshet och att stöd inte hade lämnats sedankonjunkturerna förbättrats. Utredaren ansåg att det finns byggprojekt som mednödvändighet måste komma till stånd för att en utveckling av den regionalakulturverksamheten skall kunna ske och där en statlig insats är enförutsättning för lokal, politisk uppslutning kring projektet. Utredarenförordade att 25 milj.kr. skulle få nyttjas för de regionalakulturinstitutionernas byggen. Inom denna grupp finns en lång rad aktuellaprojekt. I den hårda prioriteringen mellan projekten borde enligt utredarensmening bristfälliga länsmuseer få förtur.Riksdagsbehandlingen av frågan om statligt stöd tillbyggnadsinvesteringar på kultursektornRedan vid /89 konstaterade kulturutskottet (bet. 1988/89:KrU1)att möjligheterna att i större eller mindre utsträckning tillgodose behovet avstatligt stöd till byggnadsinvesteringar på kultursektorn genom bidrag enligtde tidigare nämnda bestämmelserna förordning i hög grad var beroendeav efterfrågan på stöd till allmänna samlingslokaler och avsysselsättningsläget. Utskottet konstaterade också att det till följd av dessaomständigheter fanns en rad från kulturpolitisk synvinkel angelägna projekttill vilka statligt stöd ändå inte kunde utgå. Frågan om huruvida dennasituation borde leda till ett statligt stödsystem borde enligt utskottetsmening övervägas i budgetsammanhang då en avvägning gentemot andra angelägnabehov som finns på sektorn också måste göras.Hösten 1989 avslog (bet. 1989/90:KrU4) motionsyrkanden om införandeav ett nytt investeringsstöd med hänvisning till den då pågående beredningen avförslagen i rapporten i hela landet. Utskottet ansåg det värdefullt attfrågan om ett särskilt stödsystem hade aktualiserats genom förslagen irapporten.I budgetpropositionen (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 60) angavutbildningsministern att förslaget i rapporten i hela landet inte kundegenomföras i detta sammanhang med hänsyn till de kulturpolitiska resursramarsom stod till buds.I en motion väckt under allmänna motionstiden , nämligen 1989/90:Bo240(yrkande 3), hemställdes om en särskild ram om 25 milj.kr. för budgetåret1990/91 för investeringsbidrag under elfte huvudtiteln till vissa icke-statligakulturlokaler. Länsmuseerna borde enligt motionen prioriteras vid fördelning avtillgängliga medel inom en sådan ram.I sitt yttrande (1989/90:KrU3y) till bostadsutskottet över motionen vidhöllkulturutskottet den uppfattning utskottet tidigare gett uttryck åt, nämligenatt ett särskilt investeringsstöd för icke-statliga kulturbyggnader ärmotiverat, bl.a. för att underlätta möjligheterna till nyinvesteringar förregionala kulturinstitutioner.Bostadsutskottet (bet. 1989/90:BoU14) avstyrkte motionsyrkandet, men i enreservation (nr 8) till utskottets betänkande anförde reservanterna att mandelade kulturutskottets mening att ett särskilt investeringsstöd är motiverat.Därför föreslogs i reservationen att ett särskilt stöd till vissa icke-statligakulturlokaler skulle införas i enlighet med förslaget i motion 1989/90:Bo240yrkande 3. För /91 borde således en ram om 25 milj.kr.fastställas för ändamålet. biföll reservationen (prot. 1989/90:96 och97, rskr. 168).Förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokalerI förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler, somträdde i kraft den l , har regeringen föreskrivit bestämmelser ominvesteringsstöd i enlighet med -- i det föregående redovisade --beslut under våren 1990.Bidrag enligt förordningen kan lämnas för ny- eller ombyggnad av musei-,teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Vidare kan bidraglämnas till standardhöjande reparationer och handikappanpassning av sådanalokaler samt till utbyte eller komplettering av inventarier.Frågor om stöd i enlighet med förordningen prövas av plan- och genomdess samlingslokaldelegation.För bidrag krävs det att projektet är angeläget från kulturpolitisk synpunktoch att det inte försvårar förverkligandet av projekt som avser allmännasamlingslokaler och inte heller försämrar förutsättningarna för att drivasådana lokaler. I första hand skall bidrag lämnas till projekt som avserlokaler för länsmuseer.Yttrande skall inhämtas från innan fråga om bidrag prövas.Bidrag lämnas av bidragsunderlaget för nybyggnad och avbidragsunderlaget för övriga projekt.Principiella ställningstaganden om de centrala museernaRiksdagen tog principiell ställning till av regeringen förordaderiktlinjer för de centrala museernas uppgifter och ansvar för landetsmuseiväsende (prop. 1986/87:97, bet. KrU 21, rskr. Utskottet redovisadevid riksmötena /89 och 1989/90 (bet. 1988/89:KrU1 s. 24 och 1989/90:KrU4 s.3--4) innebörden av dessa ställningstaganden. I korthet innebär de attcentralmuseerna bör överblicka samlingar av samma slag i landet, tillhandahållaoch förmedla expertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete och företrädaämnesområdet inom och utom museiväsendet. Av de centrala museerna har fem s.k.ansvarsmuseer ett sammanhållande ansvar för museiväsendets olika delar.Ansvarsmuseer är enligt beslutet följande museer, nämligen bland dekulturhistoriska museerna historiska museet, och etnografiskamuseet (numera benämnt folkens museum -- ), inom området konststatens konstmuseer och inom området naturhistoria riksmuseet.Övriga fem centrala museer är Livrustkammaren, och Hallwylskamuseet (LSH), statens , , statensmusiksamlingar samt Tekniska museet.I betänkandet KrU 1986/87:21 behandlades också ett antal motioner om bl.a.inrättande av nya museer. Utskottet ansåg att det i princip intebör inrättas fler centrala museer, dvs. statliga museer eller med demjämställda museer. Det bör anmärkas att , bl.a. imotionssammanhang, torde begreppen riksmuseum och nationellt museum användassom synonymer till centralt museum. Utskottet framhöll i betänkandet att detinte är motiverat att riksdag -- eller regering -- gör någon form avklassificering av museerna. Det ansågs därför i allmänhet inte finnas skäl förriksdagen att göra någon bedömning av om ett museum har större eller mindreriksintresse. I sammanhanget erinrade utskottet om att musei- ochutställningssakkunniga framhållit att man bör räkna med att länsmuseerna i vissutsträckning kan avlasta statsmuseerna dokumentationsuppgifter genom att inomspeciella ämnesområden ta ansvar för en hela riket omfattande insamling (SOU1973:5 s. 212).I den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområde som inte itillräcklig grad uppmärksammats eller helt förbisetts ansågs detta i förstahand få ske inom den nuvarande museiorganisationens ram, exempelvis genomriktade insatser. Enligt utskottets mening borde emellertid det sagda inte fåleda till att den statliga museistrukturen helt låses i sin nuvarande form.Utvecklingsprojekt inom museiområdetVid /87 anvisade 5,1 milj.kr. tillutvecklingsverksamhet inom museiområdet (prop. 1986/87:97, bet. KrU 21, rskr.342). Medlen har använts till fyra projekt, nämligen Ekologiskkunskapsspridning, och tredje världen, samt Densvenska historien/Historia i Sverige.I projektet har ett femtontal museer och även arkiv ochbibliotek involverats. Det lokala arbete som växer fram på olika håll i form avutställningar, dokumentation och viss föremålsinsamling kommer att föras sammantill en gemensam utställning och manifestation i /92. Av utvecklingsmedel avsattes ca 600 000 kr.under tre år. Dessa medel har fördubblats genom bidrag från kommuner och fråninvandrarverkets ansvarsområden.Vid /90 anvisade 10 milj.kr. för utveckling avcentralmuseernas verksamhet (prop. 1989/90:100, bet. KrU21, rskr. 224).Folkrörelse- och biblioteksmuseum i (mot. 1989/90:Kr240 yrk. 1)Allmänna uppgifterI mitten av aktualiserades inom högskolan i frågan ominrättande av ett folkbiblioteksmuseum i . Vid överläggningar medrepresentanter för bl.a. , i , Boråskommun, , , och kom man bl.a. framtill att ett museum för folkbibliotekens och folkbildningens historia motiverasdels av det kulturpolitiska bevarandemålet, dels av forskningens ochutbildningens behov.På initiativ av representanter för länsbiblioteket i ,folkrörelsearkivet i och inom högskolan i en förening med namnet Biblioteksmuseiföreningen.Föreningens ändamål är att insamla, vårda, bevara och visa material omfolkbiblioteken och studiecirkelbiblioteken i och vad dennabildningsverksamhet betytt för den enskilda människan och samhällsutvecklingen.Materialet skall ordnas, förtecknas och förvaras enligt de normer som gällerför museiväsendet samt stå till förfogande för forskning och studier. Det ärockså föreningens målsättning att försöka hålla samlingarna tillgängliga förallmänheten. i startbidrag från Boråskommun. Vidare har beviljat länsbiblioteket 50 000 kr.för inventering av bibliotekshistoriskt material i länet för föreningensräkning. Inventeringsarbetet påbörjades i oktober 1989.I en arbetsplan tar föreningen upp följande frågor,nämligen arbete med en lösning av lokalfrågan, fullföljande avinventeringsarbete i , utarbetande av en förteckning överbibliotekshistoriskt material i länet, insamling av bibliotekshistorisktmaterial, intervjuer med "biblioteksveteraner" inom länet, information omföreningens verksamhet, igångsättning av inventering i flera län samtanvändning av insamlat bibliotekshistoriskt material för högskolestuderandesspecialarbeten och uppsatser.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om att inrätta ett "riksmuseum" inom området folkrörelse- ochbibliotekshistoria har behandlats med anledning av motionsyrkanden likartadedet nu aktuella i utskottets av godkända betänkanden KrU 1986/87:21s. 9, 1988/89:KrU1 s. 16--17 och 1989/90:KrU4 s. 15--16. Utskottet har i dessabetänkanden avstyrkt motionsyrkandena och anfört att det i princip förnärvarande inte finns skäl att inrätta fler centrala museer.Tekomuseum i (mot. 1989/90:Kr240 yrk. 2)Allmänna uppgifterTekomuseum är ett museum för textil och konfektion som haft sinalokaler i en textilfabrik där arbetsmiljön lämnats orörd sedan 1920-talet.Museet är kommunalt. Det är fristående från museum.Vid /89 gav utskottet i sitt betänkande 1988/89:KrU1 s. 10--11en ingående redovisning för museets verksamhet.Vid nämnda tillfälle redovisade utskottet att principbeslut fattats om attmuseet skall få disponera nya och större lokaler i ett f.d. bomullsspinneri.Enligt inhämtade uppgifter beräknas dessa lokaler stå färdiga under hösten1990. Det nya museet beräknas öppna under år 1992.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om att göra Tekomuseum till ett "riksmuseum" har behandlats medanledning av motionsyrkanden likartade det nu aktuella i utskottets avriksdagen godkända betänkanden KrU 1986/87:21 s. 9, 1988/89:KrU1 s. 16--17 och1989/90:KrU4 s. 15--16. Utskottet har i dessa betänkanden avstyrktmotionsyrkandena och anfört att det i princip inte finns skälatt inrätta fler centrala museer.Etnografiska museet i (mot. 1989/90:Kr310 yrk. 1)Allmänna uppgifterEtnografiska museet i är ett kommunalt museum som ingår i Göteborgsmuseer, vilka erhåller statsbidrag enligt förordningen (1977:547) omstatsbidrag till regionala museer. Innevarande budgetår har statens kulturrådtilldelat museer 92 grundbelopp, dvs. en ökning med 10 grundbeloppjämfört med föregående budgetår. Ökningen gäller fr.o.m. den 1 januari 1991.Tidigare riksdagsbehandlingVid riksmötena /87, 1987/88 och 1988/89 avslog på utskottetsförslag motionsyrkanden om att i skulle betraktassom riksmuseum (bet. KrU 1986/87:21 s. 14--15, KrU 1987/88:13 s. 8 och1988/89:KrU19 s. 15). I det föregående har utskottet redovisat riksdagensprincipiella ställningstagande vid /87 att ytterligare centralamuseer inte borde inrättas och att det inte är motiverat att ellerregeringen gör någon form av klassificering av museerna utöver vad som redangjorts beträffande de befintliga centrala museerna och ansvarsmuseerna blanddem. Utskottet konstaterade vid riksmötena /87 och 1987/88 att deetnografiska museernas samlingar i och kompletterar varandragenom att deras material i väsentlig utsträckning kommer från olikavärldsdelar. Utskottet fann anledning understryka vikten av ett nära samarbetemellan de båda museerna.Vid /90 beslöt om en avsevärd förstärkning avbidraget till de regionala museerna (prop. 1989/90:100 bil. 10 s. 408, bet.KrU21, rskr. Utöver medel till 50 nya grundbidrag fr.o.m. den 1 juli1990, som föreslagits i budgetpropositionen, anvisade påkulturutskottets förslag medel till ytterligare 50 nya grundbidrag fr.o.m. den1 . erinrade i sitt betänkande (s. 23) om attstatsbidrag till regional kulturverksamhet syftar till att stimulera och stödjahuvudmännens egna satsningar på uppbyggnaden av det regionala kulturlivet.Ökade bidrag från statens sida förutsätter därför en motsvarande satsning frånhuvudmannen. Enligt utskottets mening borde vid fördelningen av nytillkommandestatliga medel dock även bl.a. tidigare gjorda stora satsningar frånhuvudmännens sida beaktas.Glasmuseum i (mot. 1989/90:Kr202, 1989/90:Kr209 och 1989/90:Kr234)Allmänna uppgifterFrågan om ett glasmuseum i kommun aktualiserades genom en motion ikommunfullmäktige . Kommunen gav i i uppdrag attkostnadsberäkna ett sådant museum. har enligt uppgift avsatt60 . till en förprojektering. Inriktningen vid det diskuterade glasmuseeti anges bli arbetsmiljön, hantverket och arbetarens roll iglasframställningen. Man har diskuterat möjligheten att ha ettinformationscentrum i i form av ett museum -- eventuellt i anslutningtill ett kulturhus och bibliotek -- kompletterat med en form av EKO-museum somskulle inkludera de olika glasbruken. Från kommunens sida anges att kontakt medlänsmuseet är en förutsättning för utveckling av dessa museiplaner.Invandrarmuseum i (mot. 1989/90:Kr270) resp. i (mot.1989/90:Kr313)Allmänna uppgifterEfter ett förslag i en motion i om ettdokumentations- och forskningscentrum med inriktning på invandringen bildadesår och Museum för fred ochinternationellt samförstånd till minne. Stiftelsenkallas vanligen och museum. , som består av representanter för , har adjungeratsrepresentanter för iStockholm, och i angavs vid grundandet ha fyra syften. Den skall genom etnologiskforskning och dokumentation ge människor ökade kunskaper om invandrarnasbakgrund och villkor och därmed bidra till en bättre förståelse av olikanationaliteter. Den skall vidare arbeta för att förbättra och ta till varakunskapen om invandringen samt vara samarbetspartner för olika initiativtagarepå området. Stiftelsen skall också verka för att ett invandrarmuseum inrättassom skall belysa invandringens betydelse för det moderna uppbyggnad.Slutligen skall stiftelsen hedra minnet av (1844--1916)som erhöll Nobels fredspris.Stiftelsens hittillsvarande verksamhet har finansierats med bidrag frånBotkyrka kommun samt med projektmedel från resp. iStockholms län, , forskningsrådsnämnden, Folksamsvetenskapliga råd, Rädda barnen, mot rasism ochfrämlingsfientlighet, för svensk kultur, Allmännaarvsfonden m.fl. bidragsgivare.Verksamheten har omfattat planering, utredning, forskning, dokumentation,utbildning och utställningar.I ett handlingsprogram anges att den fortsatta verksamheten i ettförsta skede skall byggas ut både lokalt i och regionalt iStockholms län med inriktning på att institutet och det planerade museet skall"bli en nationell angelägenhet som mångkulturellt ". Ihandlingsprogrammet redovisas att stiftelsen producerat treutställningar och att ytterligare en planeras samt attdramapedagogisk verksamhet för barn börjar planeras . att öppna ett "faktarum" med insamlat material somdärmed görs tillgängligt för t.ex. allmänheten och skolan.Enligt vad utskottet inhämtat har förslag om inrättande av ettinvandrarmuseum i behandlats i kommunen . En motioni ärendet avstyrktes i kommunstyrelsen men bifölls i kommunfullmäktige. Imotionsförslaget förutsattes att ett invandrarmuseum i inte skallvara enbart en angelägenhet, utan att statligt stöd skall utgå och attarbetsgivarorganisationer och löntagarorganisationer skall engageras.Tidigare riksdagsbehandlingVid /89 avslog på utskottets förslag motioner ominrättande av invandrarmuseer i resp. (bet. 1988/89:KrU1s. 16 och 1988/89:KrU15 s. 23). Utskottet hänvisade i sammanhanget till detutvecklingsprojekt rörande invandrarnas kulturer (benämnt )som redovisats tidigare i detta betänkande och ansåg att inte bordeta något initiativ av det slag som föreslagits i motionerna. Utskottet uttaladei sammanhanget att det initiativ som tagits av var av värde.Länsmuseernas kunskaps- och informationsuppbyggnad (mot. 1989/90:Kr368 yrk.1)Allmänna uppgifterEnligt förordningen (1977:547) om statsbidrag till regionala museer skallsådant museum bedriva vetenskaplig insamling och dokumentation samtutställningsverksamhet, informationsverksamhet och annan utåtriktad verksamhet.I den utåtriktade verksamheten skall museet eftersträva att verksamheten blirtillgänglig inom olika delar av regionen och att den når olikapublikkategorier. Museet skall biträda och statenshistoriska museer, samt kommunerna inom sitt verksamhetsområdemed kulturminnesvårdande uppgifter.Tidigare riksdagsbehandlingUnder avsnittet om i har redovisats attriksdagen under förra anvisat medel till en avsevärd förstärkning avbidraget till de regionala museerna. Frågan om inrättande av ytterligare centrala museerI motion Kr240 (c, fp) yrkas att skall besluta om förläggning tillBorås av ett "riksmuseum" som belyser folkrörelsernas framväxt ochbiblioteksverksamhetens historia (yrkande 1). Eftersom utvecklingen på dessaområden går så snabbt anser motionärerna att det är hög tid att samla inmaterial som kan åskådliggöra hur folkbiblioteken och folkrörelserna vuxitfram, utvecklats och arbetat. Ett folkrörelse- och biblioteksmuseum skullevara till stor glädje och nytta för i . Den kunskapsom finns vid högskolan borde också kunna tas till vara vid uppbyggandet av ettsådant museum.I ett föregående avsnitt i detta betänkande har redovisats att enbiblioteksmuseiförening bildades och att denna arbetar för inrättandeav ett biblioteksmuseum i samt att föreningen har påbörjat arbete medbl.a inventering och insamlande av bibliotekshistoriskt material.I samma motion hemställs även om att Tekomuseum i skall bli"riksmuseum" (yrkande 2). I motionen anförs att museet har stora lokalbehov ochatt det krävs en ny museibyggnad. Det är enligt motionärernas mening angelägetoch brådskande att göra museet till "riksmuseum" med statligt ekonomisktmedansvar. Motionärerna anser att bör ändra sitt tidigareställningstagande i fråga om att flera centrala museer inte börinrättas.Som närmare redovisats i det föregående pågår ett arbete med att färdigställanya lokaler för Tekomuseum i Borås.Enligt motion Kr310 (fp) bör såväl i somdess motsvarighet i betraktas som "riksmuseer". De båda museernakompletterar varandra och utgör enligt motionen ett riksintresse. Därförföreslår motionärerna att får i uppdrag att se över möjligheternaatt omvandla i från kommunalt museum till"riksmuseum". I motionen redovisas storleken på museets samlingar och frånvilka delar av världen samlingarna härstammar.Etnografiska museet i ingår i museer, vilka erhållerstatsbidrag för utställningsverksamheten. De museernas samlingar iStockholm och kompletterar varandra, och utskottet har tidigare funnitanledning understryka vikten av ett nära samarbete mellan de båda museerna.Utskottet vill först erinra om att centrala museer är åtta statliga museersamt och , vilka båda sistnämnda fårstatligt driftbidrag och har av staten fastställda instruktioner eller stadgar.Medel för dessa tio centrala museer beräknas under två särskilda anslag påstatsbudgeten.