bet · GE01UbU4 · 1990-11-29 00:00:00 — En trettondeklass har inrättats för uppföljningsåtgärder.För varje kommun beräknas en kvot -- kostnadsfaktorn -- somavspeglar kommunens kostnad i förhållande till ettriksgenomsnitt. Syftet med kostnadsfaktorn är således attmöjliggöra en justering av det totala bidraget tillgymnasieskolan i varje kommun mot bakgrund avkostnadsförändringar beroende på dels elevernas studievägsval,dels förändringar i relationen ungdomar i utbildning och iuppföljningsåtgärder.I ett antal motioner behandlas bidragsmodellens konstruktionoch dess konsekvenser.I motion 1990/91:Ub6 (c) yrkande 6 konstateras att det nyastatsbidraget bl.a. skall ersätta särskilda medel förförsöksverksamhet med treårig yrkesutbildning. När det gällerfrågan om hur den fortsatta försöksverksamheten skallfinansieras utgår motionärerna från att särskilda resurser fördetta ändamål kommer att anvisas även för de närmast kommandeåren till dess att försöksverksamheten kan övergå i permanenttreårig gymnasial yrkesutbildning.Konsekvenserna av slopandet av statsbidraget tilllandstingskommunerna tas upp i två motioner. I motion1990/91:Ub4 (c) föreslås att avslår propositionen idenna del (yrkande 1) och att införandet av ett nytt system förbidragsgivning för gymnasieskolan kopplas till reformeringen avgymnasieskolan i övrigt (yrkande 3). Enligt motionärerna kommerlandstingskommunerna genom regeringens förslag tillbidragsmodell för gymnasieskolan att i princip förlora sinställning som huvudmän för den gymnasiala vårdutbildningen ochför utbildningarna inom jordbruks-, skogsbruks- ochträdgårdsområdena (JST-utbildningar). Motionärerna föreslår attlandstingskommunerna skall erhålla direkta statsbidrag irelation till deras andel av den totala yrkesutbildningen(yrkande 2). I motion 1990/91:Ub31 (c) påpekas att jordbruks-,skogsbruks- och trädgårdsnäringarna har stor betydelse förlandets näringsliv och att yrkesutbildningen inom dessa områdeninte får äventyras. Motionärerna befarar att det nyastatsbidragssystemet kan leda till att eleverna kommer attvälja en utbildning i kommunens egen gymnasieskola hellre än enkostnadskrävande landstingskommunal utbildning. Mot dennabakgrund föreslås att statsbidraget liksom skallutbetalas direkt till utbildningsanordnaren, dvs. tilllandstingskommunen (yrkande 1), och att statsbidraget skallanpassas till utbildningarnas kostnadsnivåer med fortsattkostnadsansvar för landstingskommunen till den del som intetäcks av statsbidrag (yrkande 2).I motion 1990/91:Ub14 (v) yrkande 12 föreslås att en vissandel av statsbidraget till gymnasieskolan skall beräknas påett sätt som motsvarar specialresurs 1 och specialresurs 2 iförslaget till beräkningsmodell för statsbidraget tillgrundskolan. Enligt motion 1990/91:Ub39 (s) yrkande 5 börstatsbidragskonstruktionen för gymnasieskolan ändras så attinvandrartäta kommuner får kostnadstäckning förhemspråksundervisning och extra undervisning i svenska.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.När det gäller finansieringen av den fortsattaförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildningerinrar utskottet om beslut om utveckling avyrkesutbildningen i gymnasieskolan (prop. 1987/88:102 delvis,bet. UbU31, rskr. 366), som bl.a. innebar en tidsbegränsadförsöksverksamhet under budgetåren 1988/89--1990/91. Fortsattförsöksverksamhet fr.o.m. /92 förutsättersåledes ett nytt riksdagsbeslut. Regeringen har aviserat ettförslag om en reformerad gymnasieskola i början av år 1991.Frågan bereds inom . Utskottetutgår från att fortsatt försöksverksamhet med treårigyrkesinriktad utbildning kommer att finansieras i särskildordning.Beräkningsmodellen för gymnasieskolan baseras pågrundprincipen att statsbidraget är ett finansiellt stöd somskall möjliggöra för samtliga kommuner att erbjuda sina16--19-åringar gymnasieutbildning. Detta innebär attlandstingskommunerna blir hänvisade tillöverenskommelser med kommunerna för att finansiera denutbildning för vilken de är huvudmän. Landstingen är i daghuvudmän för vårdutbildning och utbildning inom konsumtions-,jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdsområdena. understryker i propositionen (s. 57) attutbildningsorganisationen är väl utbyggd, att utbildningen ärav god kvalitet och att denna utbildningsorganisation inte fåräventyras. Utskottet konstaterar mot denna bakgrund attreformeringen av bidragssystemet inte innebär någon förändringav landstingens huvudmannaskap för denna del av dengymnasiala utbildningen.Utskottet anser att förslaget i motion 1990/91:Ub14 yrkande12 om att i beräkningsmodellen för gymnasieskolan ta hänsyntill dels kommuner som har ett relativt större behov avstödinsatser till enskilda elever, dels kommuner som har ettrelativt större behov av stöd till invandrarelever inte kanförenas med en viktig princip i bidragsmodellen förgymnasieskolan, nämligen kommunernas faktiskaresursanvändning mot bakgrund av gymnasieelevernas /89 (basåret). Utskottet vill påpeka att det nyastatsbidraget ersätter flertalet av nuvarande bidragsdelar,bl.a. allmänt undervisningsbidrag och särskiltundervisningsbidrag, vilka skall användas för bl.a.förstärkningsändamål (stödundervisning och specialundervisning,delning av klass och grupp m.m.), särskild undervisning,hemspråksundervisning och extra undervisning i svenska (jfr 17kap. 1, 29, 35--38 §§ gymnasieförordningen). Utskottetkonstaterar att timresurser för ifrågavarande ändamål redaningår i basen för beräkningen av den faktiskaresursanvändningen i kommunerna. Skyldigheten att iutbildningen ta hänsyn till elever med särskilda behov markerasi regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1 kap. 2§).Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub4 yrkandena 1, 2och 3, 1990/91:Ub6 yrkande 6, 1990/91:Ub14 yrkande 12,1990/91:Ub31 och 1990/91:Ub39 yrkande 5 godkänner vad somförordats i proposition 1990/91:18 när det gäller riktlinjerför statsbidragssystemet i fråga om gymnasieskolan.Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av ettfortsatt brett utbud av utbildningar inom vård- ochkonsumtionsområdena samt jordbruks-, skogsbruks- ochträdgårdsnäringarna. Reformeringen av statsbidragssystemet fårinte äventyra rekryteringen till dessa utbildningsområden.Utskottet utgår från att landstingskommunerna även i framtidentar på sig kostnadsansvaret för ifrågavarande utbildningar. Närdet gäller överenskommelser mellan kommun och landstingskommuni fråga om finansieringen av den utbildning, för vilkenlandstingskommunerna är huvudmän, uppfattar utskottetformuleringen i propositionen (s. 57) så, att kommunen i enuppgörelse om ett samverkansavtal återför tilllandstingskommunen ett belopp som motsvarar kommunensstatsbidrag för berörd studieväg. kan förhållandenaändras.I motionerna 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 11 delvis och1990/91:Ub6 (c) yrkande 7 behandlas planeringen m.m. avgymnasieutbildningen i vad gäller gymnasieorter ochgymnasieregioner. Enligt motionärerna bör nuvarandegymnasieregioner avskaffas, och varje kommun bör själv beslutaom att anordna gymnasieskola.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.I propositionen (s. 81) förutses att ett sektorsbidrag tillsamtliga kommuner i landet kan stimulera en utveckling motnyetablering av skolenheter och studievägar på nya orter. Dockbegränsas vid en ansvarsfull och rationell resursanvändning,enligt föredragande statsrådet, möjligheterna att nyetableragymnasial utbildning, särskilt om elevunderlaget minskar.Regeringen anser att nuvarande gymnasieregioner skall behållassom planeringsregioner.Utskottet anser att nuvarande gymnasieregioner bör bestå påkort sikt och nuvarande gymnasieorter bibehållas, om inte dekommuner som ingår i gymnasieregionen kommer överens omförändringar. På bör emellertid gymnasieregionernaavvecklas och kommunerna ges möjlighet att själva besluta omatt anordna gymnasieutbildning. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 1990/91:Ub6 yrkande 7 och 1990/91:Ub35 yrkande 11delvis och föreslår att godkänner vad som anförts ipropositionen i denna fråga.I motion 1990/91:Ub30 (s) understryks vikten av attgymnasieeleverna även i fortsättningen kommer att fritt kunnavälja utbildning med viss specialinriktning även om den intefinns i hemkommunen (yrkande 1). Vidare är det enligtmotionärerna viktigt att alla elever i en gymnasieenhet oavsetthemkommun tillförsäkras samma service under skoldagen.Möjligheterna att anordna elevresor med kollektiva trafikmedelfår slutligen inte begränsas till följd av det nyastatsbidragssystemet för vissa elevresor (yrkande 2).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.I propositionen (s. 80) redovisas gällande bestämmelser omgymnasieort, gymnasieregion och elevområde. Kravet att allaungdomar skall ha lika tillgång till utbildning inom detoffentliga skolväsendet slås fast i propositionen. Alla skallha möjlighet att söka varje förekommande studieväg igymnasieskolan, såväl utbildning som anordnas av kommunen idess egen regi som annan utbildning anordnad i annan kommuneller landstingskommun och vars kostnad m.m. kommer attregleras genom samverkansavtal.När det gäller frågan om likvärdig service för alla elevervill utskottet peka på att det nya statsbidragssystemet bl.a.innebär att ett finansiellt stöd utbetalas till hemortskommunenoch inte till utbildningsanordnaren. En konsekvens av dettaär att systemet med interkommunala ersättningar måsteutvecklas.Det nya statsbidragssystemet innebär även att kommunernakommer att få ansvaret för elevernas dagliga resor tillgymnasieskolan. Därmed ökas kommunernas möjligheter att påverkade totala kostnaderna för skolan. Utskottet utgår från attgymnasieelevernas dagliga resor kommer att samordnas i så höggrad som möjligt med kollektivtrafiken i övrigt genomöverenskommelser mellan skolhuvudmän och trafikhuvudmän.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub30.I motion 1990/91:Ub34 (m, s, fp, c) hemställs att Väfskolani skall omfattas av det i propositionen (s. 88 f.)aviserade verksamhetsstödet. Väfskolan har för närvarandeställning som påbyggnadsutbildning i gymnasieskolan och harriket som upptagningsområde.Utskottet konstaterar att de utbildningar som ingår igymnasieskolans lilla ram har varit föremål för en översyn(, ). Regeringen väntasframlägga sina förslag i frågan i den aviserade propositionenom gymnasieskolan . Utskottet utgår ifrån attregeringen därvid kommer att behandla frågan om säkerställandeav vissa riksrekryterande utbildningar i gymnasieskolan, somdet är ett riksintresse att vidmakthålla, och där det kanfinnas anledning befara att det nya systemet med statsbidragtill hemkommunen i ett övergångsskede kan leda till minskatutnyttjande av utbildningsplatserna. Frågan om verksamhetsstödför Väfskolan i bör prövas i detta sammanhang. Utskottetföreslår därför att nu avslår motion 1990/91:Ub34.4.4 Riktlinjer för beräkning av statsbidrag i fråga omkommunal utbildning för vuxnaI propositionen föreslås att det hittillsvarande systemet förresurstilldelning för utbildning för vuxna (grundvuxoch komvux) ersätts av en förenklad och till kommuninvånarnasbehov relaterad beräkning som baseras på ett antalstrukturella kriterier. Tills vidare utesluts vuxenutbildningför psykiskt utvecklingsstörda (särvux), till vilkenföredragande statsrådet avser att återkomma i annat sammanhang.De strukturella kriterier som föreslås är antalet invånare iåldern 20--, andelen invånare i kommunen med enbartnioårig grundskola eller kortare, andelen utländska medborgarei åldern 20--kyrkobokförda 1980 ellersenare (exkl. danska och norska medborgare), andelenarbetssökande i kommunen (exkl. personer iarbetsmarknadsåtgärder) samt andelen 20--64-åringar perkm2. För de fem kriterierna framräknas för varje kommun ensammanvägd faktor, som uttrycker kommunens andel av kriteriernai relation till genomsnittet för riket. Denna faktor bestämmerresp. kommuns andel av det totala statsbidraget till kommunalutbildning för vuxna. Omfattningen av resp. kommuns nuvarandevuxenutbildningsverksamhet ingår däremot inte i den föreslagnaberäkningsmodellen.Enligt propositionen beräknas statsbidraget på invånarna i enkommun, oavsett om vuxenutbildning anordnas av denna ellerinvånarna är hänvisade till sådan utbildning i andra kommuner.Denna nya princip leder till att somliga kommuner får ett högrebidrag än , medan andra får ett lägre. Även bortsettfrån detta innebär emellertid det system som föreslås ipropositionen en icke obetydlig omfördelning mellan kommuner.Detta är, framhålls det i propositionen, en följd av denpolitiska målsättning för vuxenutbildningen som innebär att detfrämst är de som fått minst utbildning tidigare som skallges möjlighet att genom vuxenutbildning stärka sin ställning iarbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Detta tarsig praktiskt uttryck i valet av kriterier vidbidragsberäkningen och den vikt som tillagts de olikakriterierna.När det gäller riktlinjer för statsbidragssystemet i frågaom utbildning för vuxna framförs i några motionerförslag till förändringar. Enligt motion 1991/91:Ub12 (m)yrkande 1 bör kommunens aktivitetsgrad införas som ettkriterium, så att kommuner som aktivt söker rekrytera vuxnatill studier blir belönade. I samma motion yrkande 2 föreslåsatt arbetssökandekriteriet skall kompletteras med ettarbetsefterfrågekriterium, t.ex. mätt i föregående års antallediga platser eller nyanställningar i kommunen. Därmed skulleäven sådana faktorer som brist på arbetskraft och näringslivetsefterfrågan på ny personal beaktas. I motion 1990/91:Ub14 (v)yrkande 13 föreslås att kriterierna andel lågutbildade ochandel arbetssökande skall ges ökad vikt jämfört med regeringensförslag, och antalet invånare 20--minskad vikt.Utskottet ser ingen anledning att gör någrauttalanden av de slag som föreslås i motionerna, utan föreslåratt med avslag på motionerna 1990/91:Ub12 och1990/91:Ub14 yrkande 13 (delvis) godkänner vad som anförts iproposition 1990/91:18 om riktlinjer för statsbidragssystemeti fråga om utbildning för vuxna.Ett antal motionsyrkanden gäller behovet av övergångsreglervid införandet av ett nytt sätt att beräkna statsbidraget. Imotion 1990/91:Ub11 (c) förespråkas övergångsbidrag underförslagsvis för att förhindra att redan inleddasatsningar i vissa kommuner, bl.a. , måste avbrytasdirekt. I motion 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 12 uttalas sympatiför grundprincipen i propositionen, men motionärerna menar attregeringen bör ha rätt att förändra beräkningsgrunden i dennadel av statsbidraget så att effekterna mildras. Det kan ske meden aktivitetsfaktor, garantiresurs eller andra övergångsregler.I motion 1990/91:Ub14 (v) yrkande 13 föreslås engarantiresurs till de kommuner som till följd av det nyasystemet riskerar att förlora av sin nuvarande volymav vuxenutbildningen. I motion 1990/91:Ub10 (m) yrkande 2föreslås en spärregel så att avvikelsen från tidigareförhållanden inte för någon kommun uppgår till mer än 10 %under en tvåårsperiod. För tiden fram till den 1 juli 1993föreslås i motion 1990/91:Ub37 (mp) yrkande 6 att det avregeringen föreslagna systemet accepteras med denmodifikationen att antalet studerande på den aktuellakomvuxenheten tas med bland kriterierna med lika stor vikt somantalet invånare i åldern 20--. I motion 1990/91:Ub39 (s)yrkande 1 föreslås för ett verksamhetsstödunder i nedtrappad skala från 13 milj.kr. det förstaåret till 4,3 milj.kr. det sista.Utskottet anser för sin del att den omfördelning mellankommuner som blir följden av de i propositionen föreslagnakriterierna är alltför stor för att kunna genomföras på engång. Såväl kraftiga ökningar av en kommuns åtaganden somkraftiga minskningar av dess verksamhet kräver . Ävende kommuner som enligt regeringens förslag skulle komma att fåett ökat statsbidrag och som har en begränsadvuxenutbildningsverksamhet kan väntas få svårigheter att mycketsnabbt ordna utbildningsplatser och rekrytera deltagare somsvarar mot de ökade resurserna. Det är inte i första handförändringens omfattning i absoluta tal som är betydelsefull,utan den procentuella förändringen. Utskottet anser därför attregeringen bör tillskapa sådana övergångsregler attomfördelningen av resurserna för utbildning för vuxnasker successivt och inom ramen för dettotala bidragsbelopp för riket som är utgångspunkten förberäkningarna i propositionen. Vad utskottet här anfört börriksdagen med anledning av propositionen samt motionerna1990/91:Ub10 yrkande 2, 1990/91:Ub11, 1990/91:Ub14 yrkande 13delvis, 1990/91:Ub35 yrkande 12, 1990/91:Ub37 yrkande 6 delvisoch 1990/91:Ub39 yrkande 1 som sin mening ge regeringen tillkänna.I motion 1990/91:Ub39 (s) yrkande 2 sägs attstatsbidragskonstruktionen bör utformas så attriksrekryterande kommunala vuxenutbildningarfortsättningsvis kan genomföras i regioncentra. Enligtmotionären torde det vara omöjligt för t.ex. ,som har en omfattande riksrekryterande utbildning, att i ettsammanhang upprätta avtal för denna utbildningsvolym medkommuner över hela riket.Utskottet utgår från att regeringen kommer att behandlafrågan om säkerställande av vissa riksrekryterandevuxenutbildningar i den aviserade propositionen omvuxenutbildning. I dessa fall bör det handla om sådanutbildning som det är ett riksintresse att vidmakthålla, ochdär det kan finnas anledning befara att det nya systemet medstatsbidrag till hemkommunen i ett övergångsskede leder tillminskat utnyttjande av utbildningsplatserna. Utskottet seringen anledning för att nu göra något uttalande ifrågan, varför motion 1990/91:Ub39 yrkande 2 avstyrks.4.5 Övriga frågor rörande ett nytt statsbidragssystemRegeringen föreslår i propositionen att det utanförsektorsbidraget skall förekomma vissa specialdestineradestatsbidrag. Det gäller dels den del av det nuvarande s.k.SIS-bidraget (särskilda insatser inom skolområdet) som avserregionala undervisningsinsatser för elever med handikapp ellerandra särskilda behov, dels tillfälliga stimulansbidrag. Ipropositionen ifrågasätts om man för längre perioder skall hasärskilda stimulansbidrag riktade till huvudmännen, eftersomdetta inskränker på den fria resursanvändningen. Även iframtiden bör dock vissa tillfälliga stimulansbidrag kunnafinnas för olika utvecklingsinsatser.Enligt motion 1990/91:Ub5 (m) yrkande 11 bör inga särskildastimulansbidrag -- såsom särskilda riktade bidrag till vissverksamhet, t.ex. projekt -- finnas utanför sektorsbidraget.Motionärerna pekar bl.a. på att riktade stimulansbidrag visatsig kräva oproportionerligt stora administrativa resurser. Imotion 1990/91:Ub14 (v) yrkande 11 sägs att tidsbegränsadestimulansbidrag kan komma att bli nödvändiga för att genomföraoch påskynda reformer och utveckling när det gällergymnasieskolan.Utskottet delar regeringens uppfattning att det för vissaändamål kan vara befogat att ha riktade statsbidrag vid sidanav sektorsbidraget. Vid stora reformer, såsom vid denförestående reformen av gymnasieskolan, är det naturligt attstimulansbidrag kan förekomma. Sådana bör dock alltid, så somockså framhålls i propositionen, vara tidsbegränsade. I övrigtbör enligt utskottets mening stor restriktivitet iakttas närdet gäller stimulansbidrag. Vad beträffar yrkande 11 i motion1990/91:Ub14 måste detta anses vara tillgodosett med vadutskottet här anfört. Mot denna bakgrund föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 11 och1990/91:Ub14 yrkande 11.Frågan om med vilken resursnivå skolväsendet skall gå in idet nya statsbidragssystemet tas upp i två motioner. I motion1990/91:Ub6 (c) yrkande 1 hemställs att /91skall utgöra basår för beräkningarna av det nya statsbidraget,samt att uppräkning med skolindex skall ske inför budgetåret1991/92. I motion 1990/91:Ub14 (v) yrkande 10 föreslås attstatsbidraget till skolan vid övergången till det nya systemetskall tillföras ytterligare medel i storleksordningen 700--800milj.kr. för att möjliggöra minskning av klasstorlekarnaframför allt i storstäderna som har höga basresursmedeltal.Riksdagen beslöt beträffande statsbidraget attdet skulle utgå från minst samma bidragsnivå som vid tidpunktenför det fulla kommunala huvudmannaskapets ikraftträdande.Utskottet konstaterar att /89 i propositionenanvänds som basår för beräkningarna. Anledningen till detta äratt det är för vilket fullständiga uppgifterfinns om slutligt statsbidrag för de olika skolformerna.Utskottet har erfarit att vid beräkning av sektorsbidraget /92 skall uppräkning från basårsnivån ske medhänsyn till volym- och organisationsförändringar /90och 1990/91 samt avtal om ändrad undervisningsskyldighet ochlöneförändringar /90 och 1990/91.Utskottet utgår liksom motionärerna från att den resursnivåmed vilken skolväsendet går in i det nya statsbidraget alltsåkommer att motsvara den som faktiskt gällde för budgetåret1990/91.När det gäller tillämpningen av ett särskilt skolindex harutskottet erfarit att det skall användas föratt fastställa bidraget per kommun för /93. motion 1990/91:Ub6 yrkande 1 avsedda kostnadsuppräkningen fåranses tillgodosedd med den tidigare hänvisningen till träffadeavtal.Förslaget i motion 1990/91:Ub14 yrkande 10 om att lägga till700--800 milj.kr. har enligt utskottets mening ingenting medförändringen av statsbidragssystemet att göra, utan är en frågasom bör prövas i samband med budgetpropositionen.Utskottet föreslår mot denna bakgrund att avslårmotionerna 1990/91:Ub6 yrkande 1 och 1990/91:Ub14 yrkande 10.Utskottet tillstyrker de övriga riktlinjer förstatsbidragssystemet som redovisats i propositionen när detgäller kommunernas uppföljningsansvar, statsbidrag till vissaelevresor och inackorderingstillägg, specialdestineradestatsbidrag utanför sektorsbidraget, verksamhetsstöd samtskolindex. Vidare tillstyrker utskottet att det nyastatsbidragssystemet skall träda i kraft den 1 juli 1991.I propositionen framhålls (s. 62) att en mål- ochresultatorienterad styrning av skolan kräver ett väl fungerandeuppföljnings- och utvärderingssystem. Därför är detnaturligt, heter det i propositionen, att ett nyttstatsbidragssystem kontinuerligt följs upp och attberäkningsmodellernas förmåga att fånga kommunernas skiftandestrukturella förutsättningar och behov samt förändringar idessa studeras. Enligt propositionen bör modellerna med tidenkunna utvecklas och anpassas efter vunna erfarenheter.I motionerna 1990/91:Ub6 (c) yrkande 12 och 1990/91:Ub14 (v)yrkande 15 föreslås att en parlamentarisk kommitté tillsättsför att följa genomförandet av det nya statsbidragssystemet. sistnämnda motionen föreslås att kommittén skall arbeta . Enligt yrkande 3 i den förstnämnda motionen börutbildningarna inom det s.k. JST-området (jordbruk, skogsbrukoch trädgårdsnäring) vara ett prioriterat område för denparlamentariska kommittén, med hänsyn till de farhågor sommotionärerna hyser för dessa utbildningars framtid i det nyasystemet. Enligt motionerna 1990/91:Ub5 (m) yrkande 17 och1990/91:Ub10 (m) yrkande 1 bör de föreslagna nyastatsbidragsreglerna för den kommunala vuxenutbildningen sesöver, enligt det förstnämnda yrkandet så snart systemet varit ikraft under ett år.Utskottet anser att det nya systemet bör följas upp noggrantoch beräkningsmodellernas förmåga att fylla sina avseddafunktioner studeras. En reform av så genomgripande slag som denföreslagna bör följas av en parlamentarisk kommitté. här anfört bör , med bifall till motionerna1990/91:Ub6 yrkande 12 och 1990/91:Ub14 yrkande 15 och medanledning av motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 17, 1990/91:Ub6yrkande 3 och 1990/91:Ub10 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.5. Uppföljning, utvärdering och tillsyn, m.m.Uppföljning och utvärdering skall enligt propositionenvara en del av verksamheten i skolan. Den skall ge underlag föratt bedöma resultaten av arbetet och för att utvecklaverksamheten. Uppföljning och utvärdering skall bedrivas såväli den enskilda skolan som på och nationell nivå.