bet · GE01LU13 · 1990-11-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1990/91:8, vari framläggsförslag till ändringar i och vissa andra lagar.Ändringarna rör framför allt reglerna om vårdnad och umgänge.Förslagen i propositionen syftar särskilt till att underlättaen utveckling mot att föräldrarna i än större utsträckning tar ett gemensamt ansvar för barnet och själva kommeröverens om hur vårdnads- och umgängesfrågor skall lösas.Lagförslagen innebär flera nyheter. Kommunerna åläggs enskyldighet att erbjuda alla föräldrar s.k. samarbetssamtal.Domstolen får också möjlighet att initiera samarbetssamtal ipågående mål om vårdnad eller umgänge. Ogifta föräldrar skallkunna få gemensam vårdnad på ett enklare sätt än , nämligengenom en anmälan till socialnämnden i samband med attfaderskapet fastställs. I anslutning därtill föreslås att termenfaderskapserkännande byts ut mot termen faderskapsbekräftelse.Vidare skall gemensam vårdnad kunna komma i fråga inte bara omföräldrarna är ense om det utan också om ingen av dem utesluterdenna vårdnadsform. I de fall då domstolen har att anförtrovårdnaden åt endera föräldern skall domstolen fästa avseendesärskilt vid barnets behov av en nära och god kontakt med bådaföräldrarna, detta för att motverka s.k. umgängessabotage.Reglerna om umgänge kompletteras också med en skyldighet förvårdnadshavaren att lämna sådana upplysningar om barnet som kanfrämja umgänget. En särskild erinran tas också in isocialtjänstlagen om att socialnämnden även efter det att entvist om vårdnad eller umgänge har avgjorts skall tillgodose detbehov av stöd och hjälp som kan föreligga. I fråga ominterimistiska beslut föreslås att dessa -- i stället för attavse vårdnaden -- skall kunna ta sikte på vem barnet skall botillsammans med. Slutligen skall vårdnadsutredningar ifortsättningen utföras av en tjänsteman vid socialnämnden ochöverlämnas till domstolen utan något ställningstagande frånnämndens sida.I samband med förslagen i propositionen behandlar utskottet,dels elva med anledning av propositionen väckta motioner, delstolv motioner som väckts under den allmänna motionstiden vidriksmötet /90.Utskottet förordar en ändring i förslaget till ändring i FB.Sålunda föreslår utskottet med anledning av fyra motionsyrkanden(s, fp och v) att rätten åläggs en uttalad skyldighet att setill att vårdnadsutredningar bedrivs skyndsamt (se bilaga 2). Iövrigt tillstyrker utskottet förslagen i propositionen.Härigenom tillgodoses ett flertal av motionerna från denallmänna motionstiden.Utskottet förordar också tillkännagivanden i två avseenden.Det ena avser frågan om kostnader vid utövande av umgänge somutskottet med anledning av fem motionsyrkanden (s, m, fp, c ochv) anser måste få en lösning. Det andra gäller en översyn somskall syfta till att barnets uppfattning och synpunkter ivårdnads- och umgängesmål kan tas till vara på ett mer påtagligtsätt än vad gällande rätt erbjuder och att barnens möjligheteratt få ett grundläggande inflytande i vårdnads- ochumgängesprocesser ökar. Utskottets sålunda gjordatillkännagivande sker med bifall till ett motionsyrkande (c) ochmed anledning av fem andra (s, m, fp, v och mp).Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats 28 reservationer och två särskildayttranden. I proposition 1990/91:8 föreslår regeringen() -- efter hörande av lagrådet -- attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),3. lag om ändring i lagen (1985:367) om internationellafaderskapsfrågor,4. lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande avnordiska faderskapsavgöranden,5. lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m.vid utredning av faderskap,6. lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissafall för utgivna underhållsbidrag.I propositionen bereder regeringen också tillfälleatt ta del av vad föredragande statsrådet anfört om rätten tillomprövning av vårdnadsavgöranden (avsnitt 2.6.3). Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:81990/91:L3 av () vari yrkas att riksdagenavslår propositionen i vad den ersatt orden "erkänna" och"erkännande" med "bekräfta" och "bekräftelse".1990/91:L4 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunernas ekonomiska möjligheter atterbjuda samarbetssamtal,2. att hos regeringen begär förslag till enutbyggnad av familjerådgivningsbyråverksamheten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett barnperspektiv i lagstiftningen,4. att beslutar att de kommunala socialnämndernaäven fortsättningsvis skall vara förberedande instans vidvårdnadstvister,5. att beslutar om införandet av en tidsgräns på tremånader för vårdnadsutredningar, om inte det föreliggersynnerliga skäl för en längre utredningstid,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att överföra mål som rör frågor omvårdnaden och umgänge till länsrätterna.1990/91:L5 av och (båda m)vari yrkas att hos regeringen begär förslag omåtgärder för att säkra föräldrars och barns umgängesrätt enligti motionen anförda riktlinjer.1990/91:L6 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande umgängesrätten och gemensam vårdnad.1990/91:L7 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande allsidiga vårdnadsutredningar som lyfter frambarnets situation.1990/91:L8 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om gemensam vårdnad för barn till ogiftaföräldrar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om obligatoriska samarbetssamtal vidvårdnadstvister.1990/91:L9 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mål för och omfattning av verksamheten medsamarbetssamtal,2. att i anledning av det i propositionen framlagdaförslaget till utvidgad möjlighet att förordna om gemensamvårdnad uttalar vikten av att barnets bästa blir avgörande vidbeslut om vårdnaden,3. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att föreslå förändringar syftande tillsåväl stärkande av barnens ställning i vårdnads- och umgängesmålsom ökat hänsynstagande till barnens bästa vid beslut omumgängesrätt.1990/91:L10 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att 6 kap. 18 § första stycket FB ges följande lydelse:I mål om vårdnad eller umgänge får rätten uppdra åtsocialnämnden eller något annat organ att i barnets intresseanordna samtal i syfte att nå enighet mellan föräldrarna(samarbetssamtal). Sådant uppdrag bör ges så snart ettsamarbetssamtal kan antas tjäna något syfte.2. att 6 kap. 15 § FB ges följande lydelse:Barnets vårdnadshavare har ett ansvar för att barnet kan umgåsmed en förälder som inte är vårdnadshavare eller med någon annansom står barnet nära, i den utsträckning som är lämplig medhänsyn till barnets bästa. Vad som är barnets bästa skall därvidbestämmas med utgångspunkt från barnets ålder och mognadsgrad,känslomässig anknytning mellan barnet och umgängesrättshavaren,barnets egen inställning samt föräldrarnas inbördesförhållanden.Vårdnadshavaren skall, om inte särskilda skäl talar emot det,lämna den som har umgängesrätt enligt första stycket sådanaupplysningar rörande barnet som kan främja umgänget eller somberör barnets hälsa eller framtid.Motsätter sig barnets -- -- -- bäst för barnet.Motsätter sig barnets -- -- -- bäst för barnet.3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnaderna för umgängesrättensgenomförande,4. att 6 kap. 19 § första stycket FB ges följande lydelse:Rätten skall se till att frågor om vårdnad och umgängeskyndsamt blir tillbörligt utredda.5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lämpligheten i att vårdnadsutredningaravslutas med ett förslag,6. att 6 kap. 20 § andra stycket FB ges följande lydelse:Beslut enligt första stycket får meddelas utanhuvudförhandling. Innan beslutet meddelas skall motparten fåtillfälle att yttra sig i frågan. Rätten skall ge socialnämndentillfälle att yttra sig i frågan. Har rätten meddelat ettbeslut, skall den ompröva det när målet eller ärendet avgörs.7. att 6 kap. 7 a § FB ges följande lydelse:Om barnets vårdnadshavare åsidosätter barnets behov av umgängemed den förälder som inte är vårdnadshavare, skall rättenbesluta om ändring i vårdnaden, såvida inte hänsyn till barnetsbästa talar däremot.8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett åtgärdsprogram för stärkande avbarnkompetens inom område,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om domarkompetens vid handläggning avvårdnads- och umgängesmål,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om expertmedverkan i vårdnads- ochumgängesmål,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beaktande av barnets bästa vid allmänförvaltningsdomstols verkställighetsbeslut i umgängestvister,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet att i verkställighetsmål införallmän förvaltningsdomstol föranstalta om omprövning avvårdnadsfrågan i allmän domstol,13. att 7 kap. 4 § tillförs ett nytt stycke somges följande lydelse:För egenmäktighet med barn skall ock dömas barnsvårdnadshavare som utan beaktansvärt skäl i väsentlig månåsidosätter barnets behov av umgänge med den förälder som inteär vårdnadshavare.14. att beslutar ersätta termen"faderskapsbekräftelse" i lagtexten med termen"faderskapsförklaring",15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om faderskapspresumtion vidsamboförhållanden,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättslig reglering av vårdnads- ochumgängesfrågor i sociala föräldraskap samt,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ensamstående fäders situation.1990/91:L11 av och (båda fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående lagstiftning och dess tillämpningsåvitt gäller vårdnad och umgänge med anledning av artikel 12 iFNs barnkonvention,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående barnets talerätt.1990/91:L12 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanttillägg i , som innebär att tingsrätten skall utseett ombud åt barnet i mål om vårdnad och umgänge i enlighet medvad som sägs i motionen,2. att beslutar om sådan ändring i föräldrabalkenatt domstolarna åläggs att ange domslutsskäl i vårdnads- ochumgängestvister.1990/91:L13 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utökade möjligheter till gemensam vårdnad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barns möjlighet att själva lämnainformation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om varsamhet vid bedömning avumgängessabotage och lagfäst ansvar för den umgängesberättigade,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av inskränkning i rätten tillomprövning av beslut i vårdnadsfrågor.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /901989/90:L402 av m.fl. (fp) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:A802 -- yrkasatt hos regeringen begär förslag om att införafaderskapspresumtion för man som är stadigvarande boende hosbarnets mor.1989/90:L406 av Per Stenmarck och () vari yrkasatt beslutar om sådan ändring av 6 kap. 15 §föräldrabalken att barnens rätt till umgänge med bådaföräldrarna tryggas.1989/90:L409 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samarbetssamtal.1989/90:L410 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av lagstiftning som innebär attförälder skall åläggas att hos socialförvaltningen diskuteravårdnadsfrågan innan den prövas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av lagstiftning som innebär attvårdnadsutredningar skall vara avslutade ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av skärpta regler för atttillförsäkra en förälder med umgängesrätt möjligheten attfaktiskt utöva umgänget och att lagtexten förtydligas så atträtten även under pågående process skall besluta om fortsattumgänge och att den som saboterar umgänget blir fråntagenvårdnadsrätten om detta inte är i strid med barnets bästa,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstiftning som innebär att barn ivårdnadstvister får ett eget juridiskt ombud,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiskt stöd för resekostnader i vissaumgängessituationer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstiftning som innebär att i tvistigafall skyldigheten att betala underhållsbidrag alltjämt skallbestämmas av domstol men att fastställandet av bidragsbeloppetsstorlek skall ankomma på ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den umgängesberättigade föräldernjämställs med den vårdnadsberättigade gällande barnetssekretess.1989/90:L412 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att myndighetsåldernbör sänkas till 16 år.1989/90:L414 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättandet av en parlamentarisk utredningom barnets rätt.1989/90:L415 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär sådan ändring iföräldrabalken att rätten åläggs en uttalad skyldighet attutreda frågor om vårdnad och umgängen,2. att hos regeringen begär sådan ändring iföräldrabalken att rätten under förberedelsen av målet skallanstränga sig att uppnå en förhandlingslösning för barnetsbästa,3. att hos regeringen begär sådan ändring iföräldrabalken att motiveringen i interimistiska beslut blirutförligare och klarare för parterna.1989/90:L416 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag om åtgärder föratt säkra föräldrars och barns umgängesrätt enligt de i motionenanförda riktlinjerna.1989/90:L422 av och (c, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning för kostnader vid utövande avumgänge med barn.1989/90:L423 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rättsgenetisk undersökning i samband med faderskapsmål.1989/90:L425 av m.fl. (fp) vari -- medhänvisning till vad som anförs i motion 1989/90:So625 -- yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående expertledamot i domstol vid t.ex.vårdnads- och omhändertagandemål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ny lagstiftning om vårdnad och umgänge medbarn.1989/90:L427 av m.fl. (v) vari -- med hänvisningtill vad som anförs i motion 1989/90:So324 -- yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om fria resor för barnoch föräldrar, som inte är vårdnadshavare, för att underlättaumgänget. InledningDen svenska familjerätten har varitföremål för en fortlöpande reformering. Utvecklingen på områdethar präglats av bl.a. strävanden att tillgodose barnetsintressen i relationen till föräldrarna. ändradesföräldrabalkens (FB) regler om vårdnad om barn (prop. 1973:32,bet. LU 20). Reformen innebar bl.a. att frågan om vem av makarnasom bär skulden till söndringen inte får tillmätas betydelse vidavgörandet av vem av dem som efter skilsmässan skall fåvårdnaden om barnen. med dessa ändringar infördesbestämmelser som syftade till att stärka fäders möjligheter attfå vårdnaden om sina barn i de fall föräldrarna inte är giftamed varandra. Bestämmelserna innebär att föräldrarna likställsnär det gäller rätten att efter särskild prövning få vårdnadenom sina barn.Ett annat viktigt steg i reformarbetet togs då detinfördes en möjlighet för föräldrar, som inte är gifta medvarandra eller som har skilt sig, att efter prövning av domstolfå gemensam vårdnad om sina barn. Vidare utmönstrades termernabarn i äktenskap och barn utom äktenskap ur lagstiftningen somett led i avvecklingen av den särreglering som gällt för barntill föräldrar som inte varit gifta med varandra. I dettalagstiftningsärende begärde på hemställan avlagutskottet att förslag till nya regler om underhållsbidragskulle läggas fram med förtur (prop. 1975/76:170, bet. LU 33).Riksdagens begäran ledde till att det företogs engenomgripande reform av underhållsreglerna i FB som bl.a.innebar att dessa -- liksom bestämmelserna om bidragsförskott --anpassades till de nya vårdnadsreglerna (prop. 1978/79:12, bet.LU 9).I början av år 1983 fattade beslut om ändringar ibl.a. FBs bestämmelser om vårdnad och umgänge (prop.1981/82:168, bet. LU 1982/83:17). Ett av syftena medlagändringarna var att stärka barnens rättsliga ställning. Genomlagändringarna blev det bl.a. möjligt för makar att utansärskilt domstolsbeslut efter en skilsmässa gemensamt utövavårdnaden om sina barn. Vidare förenklades förfarandet i fall dåogifta föräldrar som bor tillsammans med sina barn vill fågemensam vårdnad om barnen. I de ändrade bestämmelserna slogsockså fast att barnets vårdnadshavare har ansvar för att barnetsbehov av umgänge med den andre föräldern tillgodoses.Under våren 1983 antog också ändringar i FBsbestämmelser om verkställighet av allmän domstols avgöranden omvårdnad och umgänge (prop. 1982/83:165, bet. LU 41). Ändringarnainnebar bl.a. att möjligheterna att besluta om polishämtning avbarn begränsades och att länsrättens befogenhet att vägraverkställighet i viss mån utökades. Vidare gavs allmän domstolmöjlighet att, i samband med avgörande om vårdnad eller umgänge,i vissa fall förordna om verkställighet.År 1977 tillsattes utredningen (Ju 1977:08) om barnens rättmed uppdrag att överväga olika åtgärder för att stärka barnsrättsliga ställning. Utredningen skulle enligt direktiven självkartlägga problemområdet och ange i vilka ämnen lagändringarborde komma i fråga. Utredningens första delbetänkande (SOU1978:10) Om förbud mot aga resulterade i att det i FB infördesförbud mot aga av barn. I sitt andra delbetänkande (SOU 1979:63)Om föräldraansvar m.m. lade utredningen fram förslag till bl.a.regler om vårdnad, umgänge och överlämnande av barn. Vissa avförslagen kom att ligga till grund för de ändringar i FB somgenomfördes . Betänkandet innehöll också förslag omtalerätt och representation för barn i mål om vårdnad m.m. Åren1982 och 1984 fick utredningen tilläggsdirektiv för sitt arbete.Sålunda skulle utredningen bl.a. undersöka om -- och i så fall ivilken utsträckning -- barn skall ha talerätt i mål om vårdnadm.m. Utredningen skulle även utreda huruvida domstolarna vidhandläggningen av sådana mål bör tillföras barnpsykologisksakkunskap. Utredningen, vars återstående uppgifter överförtstill förmynderskapsutredningen (Ju 1984:07), avgav i början avår 1987 sitt tredje och sista delbetänkande (SOU 1987:7) Barnetsrätt 3. Om barn i vårdnadstvister -- talerätt för barn m.m.,vari bl.a. de angivna frågorna behandlas. Betänkandet harremissbehandlats och övervägs inom , såvittavser vissa frågor som inte tagits upp under arbetet med nuförevarande lagstiftningsärende.På begäran av (bet. SoU 1985/86:29) tillkalladeregeringen en kommitté (S 1986:05) med uppgiftatt göra en översyn av reglerna för underhållsbidrag ochbidragsförskott. Kommittén, som har avslutatsitt arbete, har avgivit betänkandena (SOU 1990:8 och 1990:48)Samhällsstöd till underhållsbidragsberättigade barn del I--III.Vad gäller frågor om underhållsbidrag och de underhållsskyldigassituation har kommittén inte ansett sig ha möjlighet attbehandla dessa frågor inom den givna tidsramen. Kommittén hardärför i skrivelse överlämnat frågorna tillstatsrådet för övervägande i annat sammanhang.Strävandena mot ett större hänsynstagande till barnetsintresse, som präglat det svenska lagstiftningsarbetet, harockså kommit till uttryck på det internationella planet. Sålundaantog generalförsamling den 20 november 1989en konvention om barnets rättigheter. Konventionen godkändes avriksdagen (prop. 1989/90:107, bet. SoU28, rskr.350). Konventionen innehåller bestämmelser avsedda atttillförsäkra barn grundläggande rättigheter och att bereda barnskydd mot övergrepp och utnyttjande och rör bl.a. frågor omvårdnad och umgänge.Den proposition som föreligger till behandling grundar sigpå en inom upprättaddepartementspromemoria (Ds 1989:52) Vårdnad och umgänge.Förslagen i promemorian bygger i sin tur på bl.a. de synpunktersom kom fram vid överläggningar som höllunder med ett stort antal myndigheter ochorganisationer. Promemorian har remissbehandlats. Ilagstiftningsärendet har också överläggningar hållits medföreträdare för justitiedepartementen i , ochNorge.2. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag till ändringar i framförallt reglerna i om vårdnad och umgänge. Förslagensyftar särskilt till att bana väg för en utveckling mot attföräldrarna själva i så stor utsträckning som möjligt skallkunna komma överens i vårdnads- och umgängesfrågor.Det föreslås att s.k. samarbetssamtal skall erbjudas föräldrari alla kommuner. Vidare föreslås det att domstolen i ett mål omvårdnad eller umgänge skall ges möjlighet att ta initiativ tillatt samarbetssamtal kommer till stånd.Gemensam vårdnad föreslås kunna komma i fråga inte bara omföräldrarna är ense om det utan också om ingen av dem utesluterdenna vårdnadsform.Ogifta föräldrar föreslås kunna få gemensam vårdnad genom enanmälan till socialnämnden i samband med att faderskapetfastställs. I anslutning därtill föreslås att termenfaderskapserkännande byts ut mot termen faderskapsbekräftelse.För sådana fall då gemensam vårdnad inte är aktuell utanendera föräldern skall anförtros vårdnaden skall domstolenliksom avgöra frågan om vem som skall ha vårdnadenefter vad som är bäst för barnet. Det föreslås en uttryckligbestämmelse om att domstolen vid bedömningen av vad som är bästför barnet skall fästa avseende särskilt vid barnets behov av ennära och god kontakt med båda föräldrarna.I anslutning till reglerna om umgänge föreslås attvårdnadshavaren skall lämna sådana upplysningar om barnet somkan främja umgänget. Vidare föreslås att en erinran tas in isocialtjänstlagen om att socialnämnden också efter det att entvist om vårdnad eller umgänge har avgjorts skall tillgodose detbehov av stöd och hjälp som kan föreligga.När det gäller förfarandet i vårdnadsmål föreslås attinterimistiska beslut i stället för att avse vårdnaden skallkunna ta sikte på vem barnet skall bo tillsammans med. Detföreslås vidare att domstolen skall uppdra åt socialnämnden attföranstalta om utredning men att utredningen skall överlämnastill domstolen utan något ställningstagande från nämndens sida.De föreslagna lagändringarna avses träda i kraft den 1 mars1991.3. Allmänna övervägandenEtt barns möjligheter till en god utveckling och socialanpassning är i hög grad beroende av om barnet får växa uppunder trygga förhållanden. För att barnet skall få en trygguppväxt är det -- som utskottet vid åtskilliga tillfällenunderstrukit då tidigare behandlat vårdnads- ochumgängesfrågor -- av väsentlig betydelse att barnet har goda ochnära relationer till båda sina föräldrar. Av hänsyn till barnetär det också angeläget att föräldrarna kan handla i en anda avsamförstånd och omtanke om barnet. Det sagda gäller inte minst ide fall då föräldrarna inte längre lever tillsammans. Det liggeri sakens natur att barnets intresse av goda relationer till bådaföräldrarna efter en separation bäst främjas om föräldrarna kankomma överens om hur vårdnads- och umgängesfrågor skall lösas såatt dessa frågor inte behöver bli föremål för långdragna ochupprivande processer inför domstol.