bet · GE01TU5 · 1990-11-06 00:00:00 — 1990/91:JuU1, rskr.1),har civilministern (s.l05) förutskickat att en särskildutredare skall tillkallas för att se över ett antal frågor inomtrafikövervakningsområdet -- bl.a. arbetsformerna ochorganisationen för trafikövervakningsverksamheten.Motionsförslagen sammanförs vid den följande behandlingen --med hänsyn till det innehållet -- i huvudavsnitten Övergripandefrågor, Hastighetsgränser och åtgärder mothastighetsöverskridanden, Övriga vägtrafikfrågor m.m.,Fordonsfrågor m.m., Frågor om kontrollbesiktningen av fordonm.m., Körkortsfrågor m.m., Vägmärkesfrågor m.m. samt Övrigatrafiksäkerhetsfrågor m.m.Följande förkortningar används för de centrala, i sammanhangetaktuella författningarna, nämligen VTK för vägtrafikkungörelsen(1972:603), FK för fordonskungörelsen (1972:595), BRK förbilregisterkungörelsen (1972:599), KKL för körkortslagen(1977:477), KKF för körkortsförordningen (1977:722) samt VMF förvägmärkesförordningen (1978:1001). För trafiksäkerhetsverketanvänds förkortningenTSV.2 Övergripande frågorPlanläggning av mark och byggande för bättre trafiksäkerhetInom ramen för den allmänna uppsikten över plan- ochbyggnadsväsendet som tillkom statens planverk enligtbyggnadslagen (1947:385), hade planverket bl.a. att ge råd ochvägledning för planväsendet samt meddela föreskrifter, råd ochanvisningar för byggnadsväsendet. Som ett hjälpmedel församhälls- och trafikplaneringen gav planverket med stöd av 76§byggnadsstadgan (1959:612) ut Allmänna råd för planeringav stadens trafiknät, TRÅD, avseende byggnadsstadganstillämpning vid planläggning. Den l ersattes i stortsett byggnadslag med (1987:10).Sedan och planverket ladessamman i en ny myndighet -- plan- och bostadsverket, --har detta verk den allmänna uppsikten över plan- ochbyggnadsväsendet i riket. skall bl.a. följautvecklingen och förmedla kunskaper och erfarenheter inom sittverksamhetsområde samt vid behov ta initiativ till förändringar.I motion T221 (mp) yrkande 12 begärs -- för att farligatransportlösningar inte skall komma till stånd -- att man i denkommunala planeringen ser till att trafikfällor inte byggs ochatt det blir lätt att resa kollektivt.I 1987/trafikpolitiska proposition framhöllkommunikationsministern i ett avsnitt (6.4.3) om utveckling avplaneringshjälpmedel för en bättre miljö (s.85--87) bl.a. attstörre hänsyn bör tas till hur trafiksystemet kan planeras föratt miljö- och energihushållningsaspekten samtkollektivtrafikens och cykeltrafikens villkor skall kunnabeaktas samt att behov av olika styrmedel för att påverkatrafikens omfattning, vägval och färdmedelsval borde övervägas.Kommunikationsministern utgick från att hans synpunkter skulletas upp av statens planverk i samband med en omarbetning av TRÅDsom verket hade aktualiserat. Omarbetningen av TRÅD görs nu avboverket. För detta har bildats en styrgrupp och en arbetsgruppmed företrädare för , , , statensnaturvårdsverk och . Resultat avöversynsarbetet beräknas presenteras /91.Enligt underhandsuppgift från gestrafiksäkerhetsfrågorna stor tyngd i omarbetningen, särskiltavseende de oskyddade trafikanterna.Med hänsyn till syftet med omarbetningen av TRÅD finns detenligt utskottets mening anledning räkna med att den nyaversionen av publikationen kommer att ge sådan vägledning förplanering och byggande m.m. som tillgodoser motionärernas häraktuella önskemål. bör därför inte ta något initiativmed anledning av motionsförslaget. Det avstyrks sålunda.3 Hastighetsgränser och åtgärder mot hastighetsöverskridanden3.1 Hastighetsgränser3.1.1 Gällande bestämmelser m.m.Bestämmelser om allmän maximihastighet gällde fr.o.m. år 1907till in . Därefter gällde hastighetsbegränsning förbussar och lastbilar.Den 1 juli 1955 infördes allmän hastighetsbegränsning inomtättbebyggt område (prop. 1955:172, bet. 2LU34, rskr. 351,SFS313).Efter tillfälliga hastighetsbegränsningar inleddes -- efter beslut avriksdagen (prop. 1967:111, bet. 3LU38, rskr. 254) --försöksverksamhet med allmän differentieradhastighetsbegränsning. Hastigheterna bestämdes till 70, 90 eller110 km/tim. Hastigheterna bestämdesenligt riktlinjer som hade utarbetats av TSV i samråd medvägverket och . Enligt dessa riktlinjerbestämdes de tillåtna hastigheterna med hänsyn till vägbredd,trafikflöde, linjeföring (beaktande av vägens kurvighet) samtgeografisk belägenhet. Försöksverksamheten redovisades iproposition 1978/79:36, i vilken också lämnades en redogörelseför överväganden av en arbetsgrupp med företrädare för ,, statens väg- och trafikinstitut (VTI) ochrikspolisstyrelsen. Vid bestämmande av hastighetsgränser skulleäven en s.k. olyckskvot beaktas, som skulle vara ett mått påantalet olyckor per väglängd. Genom beslut medanledning av propositionen (bet. /79:10, rskr. 127)avslutades försöksverksamheten och permanentades systemet meddifferentierad hastighetsbegränsning. Det förutsattes attmetoderna för att bestämma hastighetsgränser med hänsyn tillväg- och trafikförhållanden m.m. skulle vidareutvecklas.Därefter har gällt hastighetsgränserna 50, 70, 90 och 110km/tim. Fram kunde TSV även föreskrivahastighetsgränsen men den användes inte.Det nuvarande hastighetsgränssystemet innebär att vi har1. de generella bashastigheterna inom tättbebyggtområde och utom tättbebyggt område (64§ första ochandra styckena VTK),2. differentierade hastigheter och -- vilka TSV får föreskriva (64§ tredje stycketVTK),3. lokala hastighetsgränser som får beslutas avlänsstyrelse eller kommun (147§ VTK) för en viss väg ellervägsträcka eller för samtliga vägar inom ett visst område.Lokala hastighetsgränser får vara en avvikelse frånbashastigheten inom tättbebyggt område eller ensänkning av bashastigheten utom tättbebyggt områdeeller av en av TSV föreskriven differentierad hastighet.Speciella hastighetsbegränsningar gäller enligt 66 och67§§ VTK för tyngre bussar och lastbilar samt förfordonskombinationer.År 1979 föreskrev regeringen av energiskäl i särskildaförordningar att ett motordrivet fordon inte fick föras medhögre hastighet än -- den 15oktober 1979 (SFS 1979:460 och745).I förordning (1989:263) om särskild hastighetsbegränsningföreskrev regeringen -- med hänsyn till att trafikenökar och till att antalet dödsolyckor ocholyckor med personskador hade ökat kraftigt redan underförfluten del av året -- att ett motordrivet fordon inte fickföras med högre hastighet än -- . Beslutet innebar hastighetssänkning påca "110-vägar".Genom beslut föreskrev TSV sänkning avhögsta tillåten hastighet fr.o.m.den 21 augusti på vägar i storstadsregionerna. Dennahastighetsbegränsning gäller fortfarande.Genom beslut föreskrev TSV hastighetssänkningfrån på vägar. Beslutetavser inte motorvägar och vägar i och övreNorrland.VTI följer hastighetsutvecklingen genom återkommande mätningarpå ett antal platser i landet. Enligt dessa mätningar harhastigheterna successivt ökat. Den totalaökningen av medianhastigheten på landsväg har varit /tim.En jämförelse mellan mätningar på 45 platser vid fyra ellersex tillfällen och mätningar på 51 platser mellanett och sex tillfällen visar att hastigheterna harökat på alla vägar utom "70-vägar". För "90-vägar" var ökningencal km/tim och för "110-vägar" (VTI meddelandena610 och617).Med motiveringen att de nuvarande riktlinjerna för bestämmandeav hastighetsgränser () inte kan sägas fylla dagensbehov -- flera kriterier än borde t.ex. beaktas-- uppdrog regeringen åt TSV att redovisa olikakriterier för att fastställa hastighetsgränserna för andra vägarän tätortsvägar. I uppdraget ingick att belysa möjligheterna attvidareutveckla dagens system för fastställande avhastighetsgränser. Förutsättningarna för och effekterna av attanvända sig av ett samhällsekonomiskt synsätt borde redovisas,och hastighetgränsernas betydelse för miljön borde särskiltredovisas. Vidare borde erfarenheterna av att tillämpa olikahastighetsgränser resp. vinterhalvåretredovisas samt förutsättningarna för att tillämpa ett sådantsystem. Uppdraget skulle fullgöras i samarbete med berördamyndigheter.3.1.2 Förslag om översyn och om ändring av hastighetsgränserI fyra motionsförslag framförs förslag som syftar till en meraallmän översyn av hastighetsgränserna. I motion T248 (m) yrkande14 begärs sålunda en översyn som skall kunna resultera såväl ihöjningar som i sänkningar av hastighetsgränser. I motion T424(m) yrkande 9 begärs att hastighetgränserna skall utformas såatt de uppfattas som motiverade. I motion T212 (fp) yrkande 2begärs att en utvärdering skall ske av de från sommaren 1989införda hastighetsgränserna på särskilt föroreningskänsligavägsträckor och i motion T250 (c) yrkande 2 en översyn avhastighetsgränserna med avseende på miljöeffekter ochtrafiksäkerhet.I fem motionsförslag begärs en sänkning av hastighetsgränser-- generellt eller i vissa områden. Förslagen framförs imotionerna T410 (fp) yrkande 3, T250 (c) yrkande 1, T221 (mp)yrkandena 3 och 4 samt T555 (mp) yrkande 3. Miljöskäl ochtrafiksäkerhetsskäl åberopas eller underförstås.I motionerna T215 (m) yrkande 17 och T248 (m) yrkande 5motsätter man sig en generell sänkning av hastighetsgränser.Motionärerna är inte övertygade om att en sänkning skulleverksamt reducera avgasutsläppen.I motion T248 (m) yrkande 16 begärs att hastighetsgränsenför bil med husvagn skall höjas /timför att trafikrytmen med husvagnsekipage på vägarna skall kunnabli jämnare.Trafiksäkerhetseffekter av den tillfälligahastighetssänkningen under tidenden -- har redovisats av ien promemoria (1990:7) . Enligt denna redovisninguppskattas personskadeolyckorna ha minskat och olyckorsom leder till dödsfall eller svår personskada med 25%.Till fullgörande av ovannämnda utredningsuppdrag beträffandehastighetsgränser har TSV till regeringenöverlämnat rapporten för bestämmande av hastighet pålandsbygdsvägar m.m. TSV hade samarbetat med ,och . Även företrädareför transportforskningsberedningen och Svenska kommunförbundethar deltagit i utredningsarbetet. TSV föreslår att ett nytthastighetsbegränsningssystem skall införas med tre generelltgällande hastighetsgränser, nämligen inom tättbebyggtområde, utom tättbebyggt område samt 100 (alternativt110) km/tim på motorväg. Dessa hastighetsgränser föreslås blikompletterade med lokala hastighetsbegränsningar som innebärsänkningar av generellt gällande hastighetsgränser i intervallom samt med särskilda hastighetsgränser på vägsträckormed mycket hög standard i förhållande till trafikmängderna ochmed mycket låg olyckskvot innebärande höjning till högst 80km/tim inom tättbebyggt område och höjning utomtättbebyggt område. Gräns för "tättbebyggt område" föreslås bliutmärkt med ett särskilt vägmärke. De föreslagna generelltgällande hastighetsgränserna skall inte utmärkas men däremotgränserna för lokala och särskilda hastighetsbegränsningar. TSVframhåller att det finns anledning att närmare studera frågan omändring av de speciella hastighetsbegränsningarna för tyngrebussar och lastbilar samt fordonskombinationer, främst frågan omhöjning av högsta tillåten hastighet för bil med släpfordon till80 km/tim utom tättbebyggt område.Rapporten är föremål för beredning inomregeringskansliet.Genom TSVs förslag får syftet med de här aktuellamotionsförslagen anses vara till väsentlig del tillgodosett, ochde bör därför i avvaktan på resultat av den fortsattaberedningen av förslaget och frågan om hastighetsbegränsningarför tyngre fordon m.fl. inte föranleda något initiativ avriksdagen. Motionsförslagen avstyrks således.3.1.3 Befogenhet att föreskriva hastighetsbegränsningarSom nämnts i det föregående äger TSV enligt 64§ tredjestycket VTK föreskriva att högst tillåtna hastighet skall vara90 eller i stället för någon av bashastigheterna (50och 70km/tim).Uttalanden i ett avsnitt om regional miljö i 1987/88 årstrafikpolitiska proposition (s.87--89), vilka riksdagenlämnade utan erinran (bet. /88:23 s.18, rskr. 324), haransetts utgöra stöd för att TSV -- inom ramen för en sammanvägdbedömning -- äger beakta miljöskäl vid fastställande avhastighetsgränser för enskilda vägsträckor.I fråga om lokala hastighetsgränser -- som enligt 147§ VTKskall avse viss väg eller vägsträcka eller samtliga vägar inomett visst område och vara motiverade av hänsyn tilltrafiksäkerheten, framkomligheten eller miljön -- äger enligtnämnda paragraf föreskriva sådana gränser i frågaom vägar för genomfartstrafik och kommunen i fråga om övrigavägar.I nio motionsförslag tas upp frågor om befogenheten attföreskriva hastighetsbegränsningar.I motion T247 (s) i del av yrkande 2, i motion T418 (s)yrkande 2 och i motion T221 (mp) yrkande 5 begärs att TSV skallha rätt att föreskriva hastighetsbegränsningar även avmiljöskäl.I motion T247 (s) i del av yrkande 2, i motion T418 (s)yrkande 1 och i motion T212 (fp) yrkande 3 begärs attlänsstyrelse av miljöskäl skall få föreskrivahastighetsbegränsningar för längre vägsträckor och störreområden än som inryms i nuvarande befogenhet för länsstyrelse.I motion T221 (mp) yrkande 6 begärs att landstingskommunskall äga föreskriva sänkning av högsta tillåten hastighet avhälso-, säkerhets- och miljöskäl och i samma motion yrkande 7samt i motion T252 (mp) yrkande 9 att kommun skall ha sammabefogenhet.Väghållare för allmänna vägar är enligt väglagen (1971:948)staten eller kommun men inte landstingskommun. Befogenhet attbesluta om hastighetsgränser på allmänna vägar synes därför inteböra tillkomma landstingskommun. Förslaget i motion T221 (mp)yrkande 6 avstyrks därmed.I TSVs rapport om kriterier för bestämmmande av hastighet pålandsbygdsvägar m.m. förutsätts det att bashastigheterna 50km/tim inom tättbebyggt område, utom tättbebyggtområde och på motorväg skall föreskrivas iVTK.Lokala hastighetsbegränsningar (i intervall om )föreslås i TSVs rapport få föreskrivas av länsstyrelse på vägarmed genomfartstrafik och av kommun på övriga vägar. Länsstyrelseföreslås också få föreskriva särskilda hastighetsbegränsningar(höjning till högst inom tättbebyggt område ochhöjning utom tättbebyggt område).Frågor om befogenhet för TSV, länsstyrelse och kommun attföreskriva hastighetsbegränsningar har sålunda aktualiseratsgenom TSVs rapport. Utskottet förutsätter att såvältrafiksäkerhetsintressen som miljöintressen beaktas vidfördelningen av befogenheten att föreskriva hastighetsgränser.Motionsförslagen avseende denna befogenhet för TSV kandärför lämnas utan initiativ av . De avstyrks sålunda.Mot sagda bakgrund avstyrker utskottet vidaremotionsförslagen om samma befogenhet för länsstyrelse.Slutligen avstyrker utskottet av samma skäl motionsförslagenom befogenhet för kommun att föreskriva hastighetgränser.3.2 Påföljder för hastighetsöverskridandenFör beräknade man att ungefär hälften avtrafiken gick med hastigheter över de tillåtna. Enligtberäkningar av statens väg- och trafikinstitut (VTI) skulle ca200 människoliv kunna sparas om ingen överskredhastighetsgränserna (SOU 1987:43).Ansvaret för trafikövervakning ligger enligt polislagen(1984:387) på polisen.Den som överskrider högsta tillåtna färdhastighet kan enligt164§ VTK dömas till böter högst . Alternativt kan enallvarligare hastighetsöverträdelse föranleda bötesstraff (meddagsböter) för vårdslöshet i trafik eller fängelsestraff förgrov vårdslöshet i trafik enligt 1§ lagen (1951:649) om straffför vissa trafikbrott.Hastighetsöverträdelse kan också enligt bestämmelser i till varning eller återkallelse av körkortet. Varning ochåterkallelse beslutas av förvaltningsdomstol (länsrätt i förstainstans) efter ansökan av allmänt ombud, som är knutet tilllänsstyrelsen. Under vissa förutsättningar kan en varningbeslutas genom att körkortshavaren godkänner ett föreläggandefrån det allmänna ombudet. Varning och återkallelse kan föregåsav omhändertagande av körkortet, som beslutas av polismyndigheteller åklagare.3.2.1 Skärpning av bötesstraffetNär det gäller böter enligt VTK kan föraren -- enligtbestämmelser i 48 kap. och i riksåklagarensbeslut (1990:250) om ordningsbot för vissa brott -- av polismanföreläggas ordningsbot för överskridande av högsta tillåtnahastighet med följande fr.o.m. gällandebelopp (inom parentes anges de fr.o.m. den 1 juli1987 gällande beloppen). När hastighetsgränsen är eller lägre, 700 (600) kr.i böter vid överskridande med och 900 (800)kr. vid överskridande med upp t.o.m. . När hastighetsgränsen är högre än , 500 (400) kr. iböter vid överskridande med , 700 (600) kr.vid överskridande med upp t.o.m. samt900 (800) kr. vid överskridande med upp t.o.m.40km/tim.Har högsta tillåtna hastighet överskridits med mer än 30km/tim resp. skall målet överlämnas till åklagaren.Därvid kan högsta bötesbelopp, , enligt 164§ VTKifrågakomma.I motion T410 (fp) yrkande 4 begärs att fortkörningsböternaskall höjas kraftigt. Motionärerna anför attfelparkeringsavgifterna snart är lika höga som det högstabötesbeloppet 1000 kr.I en inom utarbetad promemoriaSanktioner i vägtrafiklagstiftningen av föreslogs attett sanktionssystem med avgifter anpassade tillhastighetsöverträdelsernas omfattning skulle införas och attstraffbestämmelserna i för hastighetsöverträdelser därvidskulle upphävas. I 1987/trafikpolitiska propositionförutskickades (s.211--214) att bötesbeloppen för fortkörningskulle höjas och ytterligare differentieras, och TSV har hosregeringen föreslagit att bötesbeloppet skall fördubblas till2000 kr. TSVs förslag bereds inomregeringskansliet.Inom bereds ettlagstiftningsärende om ett ändrat system för penningböter ochdagsböter som avses träda i kraft den 1 januari 1992.Som nämnts i ett inledande avsnitt i betänkandet görkommittén Körkort 2000 en översyn av bl.a. frågor omkörkortsbehörigheterna och körkortsförfattningarna m.m.Kommittén är oförhindrad att ta upp även andra frågor som haranknytning till dem som nämns i direktiven för översynsarbetet.Med hänsyn till att bötesbeloppen förhastighetsöverskridanden har höjts efter det attmotionsförslaget väcktes, till den lämnade redovisningen avförslag från TSV och till pågående utredningsarbete tordemotionsförslaget inte böra föranleda något initiativ avriksdagen. Det avstyrks följaktligen. Utskottet vill emellertidpeka på den betydelse som ett kännbart bötesstraff kan ha föratt upprätthålla respekten för hastighetsgränser.3.2.2 Användningen av påföljden återkallelse av körkortetRiksdagen antog vissa ändringar i 16§ KKLsom bl.a. innebär att körkort skall återkallas i störreutsträckning än vad som har varit fallet vid grovahastighetsöverträdelser (prop. 1985/86:115, bet. TU27, rskr.348). Ändringarna i nu nämnt avseende trädde i kraft den 1juli1986 och innebär att ett överskridande av den tillåtnahastigheten med mer än skall vara av den arten attåterkallelse av körkortet kan komma i fråga. I vissa fall -- vidbegränsningar till låga hastigheter såsom t.ex. /timutanför skolor m.m. -- skall redan ett överskridande med 20km/tim kunna anses vara av den karaktären att återkallelse börkomma i fråga (prop. Återkallas körkort på grund avhastighetsöverskridande skall en spärrtid på lägst en månad ochhögst bestämmas. Körkortet får enligt 10§ KKL intelämnas ut under tid då spärrtid löper.Föreligger synnerliga skäl får enligt 24§ andra stycketKKL återkallelse av körkortet underlåtas eller spärrtid sättasned, om det kan ske utan fara för trafiksäkerheten. Omåterkallelse underlåtes får varning meddelas i stället.Enligt uppgift från TSV återkallades 31487 körkort år1989, vilket innebar en ökning med 2123 i förhållande till år1988. Fortkörning anges svara så gott som uteslutande förökningen.I motionerna T248 (m) och T424 (m) sägs attkörkortsåterkallelse numera sker automatiskt vid fortkörningutan hänsyn till förhållandena i de enskilda fallen.Motionärerna vänder sig mot detta. I yrkande 15 i denförstnämnda motionen begärs att körkortsåterkallelse inte skallske i den utsträckning som sker vid överskridande med merän . I yrkande 8 i den sistnämnda motionen begärs attregeringen skall återkomma till med förslagtill lagändring av innebörd att körkortsåterkallelse inteautomatiskt skall ske vid överskridande med mer än /timutan att omständigheterna i de enskilda fallen beaktas.Utskottet har vid behandling tidigare av likartademotionsförslag -- i betänkandena /88:1 (s.12--13), TU1987/88:16 (s.14--15) och 1989/90:TU9 (s.20--21) --framhållit att körkortslagstiftningen allmänt förutsätter enindividualiserad bedömning. Som utskottet tidigare gjort villutskottet återigen med största skärpa framhålla att bedömningeni fråga om körkortsåterkallelse kan -- och bör -- påverkas avomständigheterna i det enskilda fallet. Utskottet harförutsatt att regeringen noga skall följa frågan om återkallelseav körkort och utgår från att frågan kommer att uppmärksammasoch omfattas av den översyn av författningarna rörande körkortm.m. som kommittén Körkort 2000 gör. Därmed bör syftet medmotionsönskemålen bli tillgodosedda. Dessa bör därför kunnalämnas utan initiativ från sida och bör kunna avslås.4 Övriga vägtrafikfrågor m.m.4.1 Anpassning av vägtrafikregler till de cyklandeI motion T342 (mp) anförs bl.a. att cykelns kapacitet försnabba förflyttningar i städerna inte kan utnyttjas i denutsträckning som skulle vara möjlig på grund av atttrafikreglerna är anpassade i första hand till motortrafiken.Många cyklister upplever enligt motionärerna detta som ologisktoch omotiverat och sätter sig följaktligen över många av detrafikregler som i själva verket har tillkommit på grund avmotortrafikens villkor men som gäller generellt för allatrafikanter. Motionärerna begär i yrkande 2 förslag om ändringari VTK och VMF så att trafikreglerna anpassas till de cyklande,t.ex. genom att cykling mot enkelriktad trafik och högersvängmot rött ljus tillåts.Utskottet är med hänsyn till följande förhållanden inte berettatt ställa sig bakom motionsyrkandet.Kollisioner mellan motorfordon och cyklande har inträffat dåcyklande cyklat på cykelbana som är belägen i anslutning tillkörbana för motorfordon men i motsatt riktning med denbredvidgående motorfordonstrafiken. Motorfordonsförarna har interäknat med cykeltrafik från motsatt håll och har därför intehaft sin uppmärksamhet riktad åt detta håll.Att medge undantag från förbudet mot trafik mot rött ljus ifordonssignal så att cyklande får göra högersväng mot rött ljusbör inte komma i fråga, då ett undantag bl.a. skulle kunna ledatill att respekten för rött ljus i trafiksignal över huvud tagetminskar.Enligt utskottets mening tillgodoses motionförslagets syftebäst med separering av motorfordonstrafiken från cykeltrafiken.Separering görs också av på vägar som verket svararför och främjas av statsmakterna när det gäller kommunala vägargenom det bidrag till cykelvägar som infördes (prop.1978/79:99 s.106--107, bet. TU18 s.74--75, rskr. 419) ochtill vilket medel numera anvisas under anslaget till byggande avlänstrafikanläggningar under sjätte huvudtiteln.Motionsförslaget bör sålunda inte föranleda något initiativav . Det avstyrks därmed.4.2 Användning av mobiltelefon i motordrivna fordonAntalet mobiltelefoner i vårt land uppskattades sommaren 1990till drygt 350000. I tre motioner påtalas risker fråntrafiksäkerhetssynpunkt med att motorfordonsförare användermobiltelefon som de framför fordonen.I motion T411 (fp) begärs att TSV skall organisera eninformationskampanj om riskerna med användning av biltelefon itätortstrafik och att man i varje utredning om trafikolyckorskall undersöka om deltagande fordonsförare hade använtmobiltelefon olyckan inträffade.I motion T412 (s) begärs föreskrifter som skall gå ut på attmobiltelefon, som förutsätter att föraren håller telefonensmikrofon i ena handen vid användning, inte får användas ifordon. I motion T425 (s) begärs regler med förbud motframförande av fordon som föraren hållermobiltelefonens mikrofon i ena handen.