bet · GE01LU6 · 1990-11-06 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet dels en motion som rörutmätning av bostadsrätt, dels ett motionsyrkande omverkställighet av avhysning dels ock ett motionsyrkande somrör kostnader för förvaring av den avhystes egendom.Motionen om utmätning av bostadsrätt har remissbehandlats,varvid yttranden har avgivits av ,kronofogdemyndigheten i , ,, ,, , och Sveriges BostadsrättsföreningarsCentralorganisation (SBC).Utskottet avstyrker bifall till motionsyrkandena medhänvisning till att samtliga frågor är föremål för översyn iolika sammanhang. 1989/90:L301 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till ändring av 5kap. 1§utsökningsbalken i enlighet med vad som anförts i motionen.1989/90:L305 av m.fl. (fp) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1989/90:Bo424 -- yrkas1. att beslutar att verkställighet av avhysning börfå genomföras tidigast efter det att socialnämndenerhållit meddelande från kronofogdemyndigheten om utsatt tid förförrättningen,2. att i 16kap. utsökningsbalken inför enbestämmelse om att den som förvarar avhyst gods inte kan hållainne tillhörigheter som är livsnödvändiga för den avhyste (såsomkläder, pass, körkort och andra handlingar) som säkerhet förförvaringskostnader.Utmätning av bostadsrättGällande rättEnligt reglerna i 5kap. utsökningsbalken (UB) kan vissegendom vara undantagen från utmätning. De undantag som kankomma i fråga är av två olika typer, nämligen undantag medhänsyn till gäldenärens behov (s.k. beneficium) och undantag pågrund av egendomens beskaffenhet eller särskild föreskrift.Bestämmelserna om beneficium syftar till att förbehållagäldenären vad han behöver för sin försörjning och att ge honomskydd för hem och personliga tillgångar m.m. Av 5kap. 9§framgår dock bl.a. att beneficiereglerna inte hindrar attegendomen utmäts för fordran som är förenad med panträtt iegendomen. De olika kategorier av egendom som omfattas avbeneficiereglerna framgår av 5kap. I nämnda paragrafpunkten 6 anges bostadsrätt till lägenhet som används somstadigvarande bostad för gäldenären. Härvid har dock -- medhänsyn till risken för missbruk -- uppställts särskildabegränsningar. Sålunda gäller utmätningsfrihet inte omgäldenären vid sitt förvärv av bostadsrätten har åsidosatttillbörlig hänsyn mot sina borgenärer. Utmätningsfrihetföreligger inte heller, om det med hänsyn till gäldenärensbehov och bostadsrättens värde är oskäligt att bostadsrättenundantas från utmätning. Bedömningen skall ske med beaktande avomständigheterna i det särskilda fallet. I fråga ombostadsrättens värde uttalades i förarbetena till ifrågavarandebestämmelse (se prop. 1971:12 s. 89) att de avgifter som tas utför nyproducerade bostadsrättslägenheter ofta torde kunna tjänasom vägledning. Vidare framhölls att om värdet inte överstigervad som kan betecknas som normalt för bostadsrätt till enlägenhet av den storlek och beskaffenhet som kan anses varaskälig med hänsyn till gäldenärens behov, bör bostadsrätten iprincip vara fri från utmätning.Vid tiden för den nu förevarande beneficieregelns tillkomst ---- representerade de allra flesta bostadsrätter ganskabegränsade värden. Genom de mycket kraftiga prisökningar påbostadsrätter som har skett har emellertidspörsmålet om utmätning av bostadsrätter kommit i ett annatläge, och frågan har prövats av högstadomstolen.I NJA 1987 s. 575 I och II tog HD konsekvensen av de ändradeförhållandena och förklarade att uttalandena i förarbetenanumera inte kan anses vägledande för tillämpningen. I bådafallen avsåg bostadsrätten en lägenhet om fyra rum och kök (iTäby resp. ) med ett värde av . Bådagäldenärerna ansågs ha behov av sin lägenhet för sig och sinfamilj. Även med beaktande härav ansågs det oskäligt att undantabostadsrätten från utmätning.Frågan om utmätningsfrihet för bostadsrätt med avseende påspörsmålet om skälighet prövades ånyo av HD i NJA 1989 s. 409I--IV, varvid vissa principiella uttalanden gjordes. HD uttaladesålunda bl.a. att utsikterna för gäldenären att erhållaannan bostad på orten i princip inte skall vägas in, att detförhållandet att en bostadsrätt är pantsatt inte bör inverka påskälighetsbedömningen utan till grund för denna bör läggasbostadsrättens värde utan belastningen samt att vid nämndabedömning inte bör godtas olika värden på skilda håll i landet.På grundval av uppgifter i målen angående prisutvecklingenbeträffande bostadsrätter och utgående från den genomsnittligaprisnivån för hela landet fann HD att en allmän riktpunkt vidskälighetsbedömningen borde vara attutmätningsfrihet i vart fall skall gälla för sådanabostadsrättslägenheter, avsedda som , vilkasvärde inte i väsentlig mån överstiger ; lägregränsvärden borde kunna tillämpas när det gäller mindrebostadrättslägenheter. (En reservation gjordes för omprövning avprinciperna vid en mera extrem prisutveckling påbostadsrättsmarknaden.) -- I de ifrågavarande målen hadebostadsrätterna ett värde av (lägenhet om fyra rumoch kök, som beboddes av gäldenären, make och ett barn),125000kr (lägenhet om tre rum och kök, som beboddes avgäldenären, make och ett barn), 70000kr (lägenhet om två rumoch kök, som beboddes av gäldenären ensam) samt 100000kr(lägenhet om ett rum och kök, som beboddes av gäldenären ensam).I samtliga fall fann HD att det inte kunde anses oskäligt attbostadsrätten undantogs från utmätning.Pågående utredningsarbeteI uppdrog regeringen åt attinleda arbetet med en utvärdering av UB. Verket redovisadeuppdraget i rapporten (RSV Rapport 1987:9) Utvärdering avutsökningsbalken. Enligt rapporten anser verket att vissaenskilda frågor bli föremål för fortsatta överväganden, och ibeslut av har regeringen uppdragit åtriksskatteverket att göra en översyn av utsökningsbalken ienlighet därmed. En av de frågor som sålunda skall övervägasgäller reglerna i 5kap. UB om egendom som skall undantas frånutmätning. Bland sådan egendom nämns särskiltförsäkringsersättning för beneficieegendom, bostadsrätter,arbetsredskap, hyresrätter till affärslokal samt rätten tillpension och livränta. -- Arbetet beräknas vara slutfört underhösten 1990.MotionsmotiveringI motion 1989/90:L301 av () hänvisas tillovannämnda avgöranden av högsta domstolen (NJA 1989 s. 409I--IV), och motionären kostaterar att HDs ståndpunkt innebär attpraktiskt taget alla bostadsrättshavare -- åtminstone iStockholmstrakten -- ställs utanför det skydd som avses medstadgandet om utmätningsfrihet. En sådan ordning kan med hänsyntill situationen på bostadsmarknaden enligt motionären inteanses godtagbar. Motionären anser därför att beloppsgränsen vidskälighetsbedömningen måste bestämmas med beaktande av prisnivånför bostadsrätter inom skilda delar av landet. För atttillgodose borgenärernas intresse av att kunna ta i anspråk detkapital som bostadsrätten representerar kan enligt motionärendessa möjligen tillerkännas någon form av företrädesrätt tillkapitalet att göras gällande vid framtida försäljning avbostadsrätten. I motionen begärs förslag till ändring av 5kap.1§UB i enlighet med det anförda.RemissyttrandenYttranden över motionen har avgivits av ,kronofogdemyndigheten i , ,, ,, , och Sveriges BostadsrättsföreningarsCentralorganisation (SBC).Riksskatteverket hänvisar till det ovan nämndaregeringsuppdraget om en översyn av bl.a. utsökningsbalkensbestämmelser om utmätning av bostadsrätter. Verket haröverlämnat motionen till den enhet inom verket som handläggeruppdraget och anser inte att motionen bör föranleda någonytterligare åtgärd.HSBs riksförbund tillstyrker motionärens begäran omförslag till ändring av 5kap. har inget att erinra mot attförevarande stadgande ses över på de av motionären anfördaskälen.Kronofogdemyndigheten i delar intemotionärens uppfattning om behovet av ändring av 5kap.1§UB, och avstyrker därför bifall till motionen. SverigesBostadsrättsföreningars () intar sammaståndpunkt. och anser inte heller att motionsyrkandet börbifallas.Stadshypotekskassan framhåller att det för bostadsrätterskreditvärdighet är nödvändigt att utmätning kan ske utan hinderav bostadssociala skäl om fordringen är förenad med panträtt ibostadsrätten.Riksbyggen hänvisar till ett av föreningen till högstadomstolen avgivet remissyttrande av , variföreningen framhöll att den prisnivå vid vilken utmätning avbostadsrätt kan ske lämpligen borde kopplas till basbeloppet,och förslagsvis borde en nivå om fem basbelopp överstigas innanutmätning diskuteras.En fullständig redovisning av remissyttrandena finns i bilagatill betänkandet.Avhysning m.m.Gällande rättEnligt 12kap. 42§ jordabalken kan en hyresrätt under vissaförutsättningar förverkas. I de fall en hyresrätt är förverkadoch hyresgästen inte frivilligt avflyttar kan avlägsnande frånbostaden verkställas genom avhysning (vräkning). Regler omavhysning finns i 16kap. Ansökan om avhysning skall enligt16kap. 1§ göras hos kronofogdemyndigheten i det län därsvaranden har sitt hemvist eller i det län där verkställighetenskall ske. 2§första stycket skall svarandenberedas tillfälle att yttra sig inna avhysning sker. Av andrastycket framgår att avhysning dock får ske utan hinder av attsvaranden ej beretts tillfälle att yttra sig om han saknar känthemvist och det inte har kunnat klarläggas var han befinner sig.Med hänsyn till att det är angeläget att avhysning inte skerså snabbt att svaranden inte hinner ordna sina förhållandengäller vissa tidsfrister för avhysningen. Sålunda får enligt16kap. 3§tredje stycket avhysning inte ske tidigare än envecka från det att svaranden har beretts tillfälle att yttra sigeller tidigare än i de fall svaranden är bosattutomlands. Med hänsyn till sökandens intresse av attverkställigheten inte drar ut för långt skall dockavhysning normalt äga rum från det attbehövliga ansökningshandlingar inkom till kronofogdemyndigheten(16kap.3§ andra stycket). kanemellertid medge anstånd med avhysningen om det behövs föratt svarandens intressen skall tillvaratas, t.ex. för att denneskall kunna skaffa ny bostad. Någon särskild begäran frånsvaranden om anstånd krävs inte. Anstånd kan normalt meddelasunder högst från utgången av ovannämndafyraveckorsfrist (16kap.4§).Av 16kap. 2§ utsökningsförordningen (1981:981) framgår attnär ansökan har gjorts om avhysning från bostad skallkronofogdemyndigheten även underrätta socialnämnden i den kommundär bostaden finns. Därvid skall nämnden också underrättas omtiden för avhysningsförrättningen. Några särskilda tidsfristerför dessa underrättelser finns inte stadgade.Vid genomförandet av avhysningen gäller i fråga om denavhystes egendom att det -- i de fall den avhyste inte självtar hand om egendomen -- ankommer på kronofogdemyndigheten attansvara för borttransport och förvaring av egendomen(16kap.6§första stycket UB). Om den avhystes egendomförs till en särskild förvaringslokal, har lokalinnehavaren rätttill skälig ersättning av svaranden för förvaringen(16kap.6§andra stycket UB). Har egendomen inte hämtatsinom från avhysningen, får den som mottagitegendomen sälja den och ta ut sin fordran ur köpeskillingeneller, om egendomen uppenbarligen saknar försäljningsvärde,bortskaffa den. Innan egendomen säljs eller bortskaffas skallsvaranden, om han kan nås, anmanas att hämta egendomen.Pågående utredningsarbeteI tillsatte regeringen en parlamentariskkommitté med uppgift att se över hyreslagstiftningen (1989 årshyreslagskommitté). Enligt direktiven (dir. 1989:44) harkommittén bl.a. att utreda frågor om förverkande av hyresrätt. Idet sammanhanget nämns särskilt att den tid inom vilkensocialnämnderna -- inför avhysning -- skall utreda och taställning till om en hyresgäst är berättigad att få ekonomisktstöd eller om eventuella garantier kan ställas för hyran synesvara för kort. -- Utredningsarbetet i dessa frågor bör enligtdirektiven vara avslutat före utgången av år 1991.På uppdrag av regeringen har också i samarbetemed kartlagt socialnämndernas handläggning avavhysningsärenden. Resultatet av kartläggningen redovisas irapporten (1989:36) Från hyresskuld till avhysning.I rapporten framläggs förslag till ändringar av lagstiftningenpå vissa punkter. Därvid föreslås bl.a. att verkställighet avavhysning bör få genomföras tidigast efter det attsocialnämnden erhållit meddelande från kronofogdemyndigheten omutsatt tid för förrättningen. Ett annat förslag innebär enkomplettering till på så sätt att det i16kap. bör införas en bestämmelse om att den avhyste frånförvaring bör få hämta ut livsnödvändiga tillhörigheter (kläder,handlingar, körkort m.m.) utan att behöva erläggaförvaringsavgift.Som tidigare nämnts under avsnittet utmätning av bostadsrätthar ett uppdrag från regeringen att göra enöversyn av vissa frågor i UB. Bland de frågor som därvid skallövervägas nämns reglerna om avhysning. I det sammanhanget skallbl.a. ansvaret för transport och magasinering av möbler ochannan egendom klarläggas liksom ansvaret för kostnaderna fördessa åtgärder.MotionsmotiveringMotiveringen till motion 1989/90:L305 av . (fp) återfinns i motion 1989/90:Bo424 om återvinning avhyresrätt, m.m. I motionen återges de förslag somsocialstyrelsen och framlagt i den ovannämnda rapportenSoS 1989:36. Motionärerna anser att dessa förslag tilllagändringar bör genomföras av utan någon omfattandeberedning i . Utskottet behandlar i detta betänkande två motioner omexekutionsrättsliga frågor. I den ena motionen, som harremissbehandlats, tas upp spörsmål som rör utmätning avbostadsrätt. Den andra motionen rör verkställighet av avhysningsamt kostnader för förvaring av den avhystes egendom.Utmätning av bostadsrättEnligt 5kap. 1§ utsökningsbalken (UB) undantas frånutmätning viss egendom med hänsyn till gäldenärens behov (s.k.beneficium). Syftet med beneficiereglerna är att förbehållagäldenären vad han behöver för sin försörjning och att ge honomskydd för hem och personliga tillgångar m.m. Av 5kap. 9§framgår dock bl.a. att beneficiereglerna inte hindrar attegendomen utmäts för fordran som är förenad med panträtt iegendomen. Bland de olika slag av egendom som omfattas avbeneficiereglerna anges i 1§ punkten6 bostadsrätt tilllägenhet som används som stadigvarande bostad för gäldenären.Vissa begränsningar har dock uppställts för att utmätningsfrihetskall föreligga. Bl.a. gäller utmätningsfrihet inte om det medhänsyn till gäldenärens behov och bostadsrättens värde äroskäligt att bostadsrätten undantas från utmätning.Skälighetsbedömningen skall ske med beaktande avomständigheterna i det särskilda fallet. När det gällerbostadsrättens värde uttalades i förarbetena till ifrågavarandebestämmelse (se prop. 1971:12 s. 89) att de avgifter som tas utför nyproducerade bostadsrättslägenheter ofta torde kunna tjänasom vägledning. Vidare framhölls att om värdet inte överstigervad som kan betecknas som normalt för bostadsrätt till enlägenhet av den storlek och beskaffenhet som kan anses varaskälig med hänsyn till gäldenärens behov, bör bostadsrätten iprincip vara fri från utmätning.Mot bakgrund av den förändring av prisbilden för bostadsrättersom ägt rum alltsedan den ifrågavarande regelns tillkomst harfrågan om utmätning av bostadsrätter kommit i ett annat läge,och spörsmålet har prövats av högsta domstolen.I rättsfallen NJA 1987 s. 575 I och II tog HD konsekvensen av deändrade förhållandena och förklarade att uttalandena iförarbetena numera inte kan anses vägledande för tillämpningen.Frågan om utmätningsfrihet för bostadsrätt med avseende påspörsmålet om skälighet prövades ånyo av HD i NJA 1989 s. 409I--IV, varvid vissa principiella uttalanden gjordes. På grundvalav uppgifter i målen angående prisutvecklingen beträffandebostadsrätter och utgående från den genomsnittliga prisnivån förhela landet fann HD att en allmän riktpunkt vidskälighetsbedömningen borde vara attutmätningsfrihet i vart fall skall gälla för sådanabostadsrättslägenheter, avsedda som , vilkasvärde inte i väsentlig mån överstiger ; lägregränsvärden borde kunna tillämpas när det gäller mindrebostadsrättslägenheter.I motion 1989/90:L301 av () konstateras att HDsståndpunkt i NJA 1989 s. 409 I--IV innebär att praktiskt tagetalla bostadsrättshavare -- åtminstone i --ställs utanför det skydd som avses med stadgandet omutmätningsfrihet. En sådan ordning kan med hänsyn tillsituationen på bostadsmarknaden enligt motionären inte ansesgodtagbar. Motionären anser därför att beloppsgränsen vidskälighetsbedömningen måste bestämmas med beaktande av prisnivånför bostadsrätter inom skilda delar av landet. För atttillgodose borgenärernas intresse av att kunna ta i anspråk detkapital som bostadsrätten representerar kan enligt motionärendessa möjligen tillerkännas någon form av företrädesrätt tillkapitalet att göras gällande vid framtida försäljning avbostadsrätten. I motionen begärs förslag till ändring av 5kap.1§UB i enlighet med det anförda.På lagutskottets begäran har yttrande över motionen avgivitsav , kronofogdemyndigheten i ,, , , , ,ekonomisk förening och SverigesBostadsrättsföreningars ().Riksskatteverket hänvisar i sitt remissyttrande över motionentill att verket enligt beslut av har ettuppdrag från regeringen att göra en översyn av vissa frågor iutsökningsbalken. Bland de frågor som därvid skall övervägas ärutsökningsbalkens bestämmelser om utmätning av bostadsrätter.Verket har överlämnat motionen till den enhet inom verket somhandlägger uppdraget och anser inte att motionen bör föranledanågon ytterligare åtgärd.Bland övriga remissinstanser anser kronofogdemyndigheten iStockholms län, Sveriges BostadsrättsföreningarsCentralorganisation, och inte att motionsyrkandet bör bifallas, medanHSBs riksförbund tillstyrker förslaget till ändring av 5kap.1§UB. har för sin delinget att erinra mot att förevarande stadgande ses över på de avmotionären anförda skälen.Enligt utskottets mening finns det flera skäl som talar föratt reglerna om utmätning av bostadsrätt bör ses över. Utskottetkonstaterar dock att en sådan översyn redan pågår genom detregeringsuppdrag som har erhållit. Med hänsynhärtill och till att uppdraget beräknas bli redovisat föreutgången av innevarande år anser utskottet att motion L301 intepåkallar någon vidare åtgärd.AvhysningEnligt 12kap. 42§jordabalken kan en hyresrätt undervissa förutsättningar förverkas. I de fall en hyresrätt ärförverkad och hyresgästen inte frivilligt avflyttar kanavlägsnande från bostaden verkställas genom avhysning(vräkning). Regler om avhysning finns i 16kap.UB. Ansökan omavhysning skall enligt 1§ göras hos kronofogdemyndigheten idet län där svaranden har sitt hemvist eller i det län därverkställigheten skall ske. skall därefterbereda svaranden tillfälle att yttra sig över ansökan(2§förstastycket) och avhysning får inte ske tidigare änen vecka från det att svaranden har beretts tillfälle att yttrasig (3§tredje stycket). Enligt 16kap.2 §utsökningsförordningen (1981:981) skall kronofogdemyndigheten --när ansökan har gjorts om avhysning från bostad -- ocksåunderrätta socialnämnden i den kommun där bostaden finns. även underrättas om tiden föravhysningsförrättningen. Några särskilda tidsfrister för dessaunderrättelser finns inte stadgade.Vid genomförandet av avhysningen gäller i fråga om denavhystes egendom att det -- i de fall den avhyste inte självtar hand om egendomen -- ankommer på kronofogdemyndigheten attansvara för borttransport och förvaring av egendomen(6§första stycket). Om den avhystes egendom förs till ensärskild förvaringslokal, har lokalinnehavaren rätt till skäligersättning av svaranden för förvaringen (6§andra stycket).I motion L305 av m.fl. (fp) hänvisas till enrapport (SoS 1989:36) Från hyresskuld till avhysning, varisocialstyrelsen i samarbete med kartlagtsocialnämndernas handläggning av avhysningsärenden. I rapportenföreslås bl.a. att verkställighet av avhysning bör få genomförastidigast efter det att socialnämnden erhållitmeddelande från kronofogdemyndigheten om utsatt tid förförrättningen. Ett annat förslag innebär en komplettering av UBsbeneficieregler på så sätt att det i 16kap. bör införas enbestämmelse om att den avhyste bör få hämta ut livsnödvändigatillhörigheter (kläder, handlingar, körkort m.m.) från förvaringutan att behöva erlägga förvaringsavgift. Enligt motionärernapåkallar dessa förslag till lagändringar inte någon omfattandeberedning i , utan bör besluta attanta förslagen.Som ovan redovisats (s. 5) har regeringen i september 1989tillsatt en parlamentarisk kommitté med uppgift att se överhyreslagstiftningen (Bo 1989:04). Av direktiven (dir. 1989:44)framgår att kommittén bl.a. skall utreda frågor om förverkandeav hyresrätt. Därvid framhåller departementschefen att det inomden korta tid som oftast står till buds torde vara svårt försocialnämnderna att kunna utreda och ta ställning till om enhyresgäst är berättigad att få ekonomiskt stöd eller omeventuella garantier kan ställas för hyran. -- Utredningsarbetetskall i dessa delar vara avslutat före utgången av år 1991.Den rapport till vilken hänvisas i motionen och som redovisatsovan -- 1989:36 -- har enligt vad utskottet inhämtatöverlämnats från till bostadsdepartementetför vidare överväganden inom hyreslagskommittén.Reglerna om avhysning är även i andra sammanhang föremål föröverväganden. Sålunda har, som nämnts tidigare, riksskatteverketett uppdrag från regeringen att göra en översyn av bl.a.reglerna om avhysning. Därvid skall också ansvaret för transportoch magasinering av möbler och annan egendom klarläggas liksomansvaret för kostnaderna för dessa åtgärder. -- Uppdraget skallredovisas före utgången av år 1990.Utskottet är för sin del inte berett att förorda någraomedelbara ändringar i reglerna om avhysning utan anser att detfinns skäl att avvakta såväl hyreslagskommitténs somriksskatteverkets överväganden i dessa frågor. Motion L305 börföljaktligen inte föranleda någon åtgärd. beträffande utmätning av bostadsrättatt avslår motion 1989/90:L3012. beträffande avhysningatt avslår motion 1989/90:L305.Stockholm den 6 november 1990På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), IngerHestvik (s), (), (), GunnarThollander (s), (), (),(), (), ElisabetFranzén (mp), (), () ochCharlotte ().Remissyttranden över motion 1989/90:L301BilagaRemissyttranden över motion 1989/90:L301 har avgivits avriksskatteverket, kronofogdemyndigheten i ,, , , , , ekonomisk förening och SverigesBostadsrättsföreningars ().RiksskatteverketMotionären har föreslagit att det värde på bostadsrätten sombl.a. avgör om utmätning kan ske eller ej skall "bestämmas efterbeaktande av prisnivån för bostadsrätter inom skilda delar avlandet".Någon officiell statistik över priser på bostadsrätter finnsinte. Enligt mening skulle förslaget därförmedföra svåra problem att realisera. Verket vet inte heller hurmotionären tänkt att ett genomsnittspris skall påverka detriktvärde () angett.För att tillmötesgå motionärens syften, dvs att i ökadutsträckning skydda bostadsrättsinnehavare i Stockholmsregionenfrån utmätning, skulle den av HD fastställda värdegränsen behövahöjas kraftigt. Enligt mening kan manemellertid inte kraftigt höja det utmätningsfria utrymmet utanen grundlig analys av konsekvenserna. Man bör då också allmäntta upp frågan om det är rimligt att den som bor i en bostadsrättvärd flera hundra tusen kan behålla den medan ett småhus aldrigkan undantas från utmätning med hänsyn till gäldenärensbeneficium.Motionären har även ifrågasatt om inte borgenärerna kunde få"någon form av företrädesrätt till kapitalet att göras gällandevid framtida försäljning av bostadsrätten".Som tolkar förslaget skulle -- i de fallutmätning inte kan ske på grund av höjda riktvärden -- någondomstol eller myndighet fastställa borgenärernas rätt till delav köpeskillingen vid en framtida frivillig försäljning. Dettaskulle enligt verkets mening kunna medföra risk för att detoffentliga priset sattes lägre än det reella.Regeringen har uppdragit år riksskatteverketatt göra en översyn av bl a utsökningsbalkens bestämmelser omutmätning av bostadsrätter.Nu aktuell motion har överlämnats för kännedom till den enhetinom verket som handlägger ovanstående uppdrag.