bet · GE01UU12 · 1990-11-15 00:00:00 — Svenskt medlemskap i banken för återuppbyggnad ochutveckling Syftet med att etablera Europeiska banken för återuppbyggnadoch utveckling (andDevelopment--, i det följande kallad Europeiskautvecklingsbanken) är att underlätta övergången till öppna,marknadsorienterade ekonomier och främja privata initiativ i deländer i som utvecklas i riktning motflerpartisystem, demokrati och pluralism. Utformningen avbankens stadgar har varit föremål förinternationella överläggningar. Totalt 39 stater, däriblandsamtliga , samt EG och Europeiska investeringsbankenavser att bli medlemmar i den nya banken. Banken kommer attinleda sin verksamhet under våren 1991.De blivande medlemmarna avser att bidra med totalt 10miljarder ECU till bankens kapital. andel föreslåsuppgå till 228 miljoner ECU, motsvarande av bankenskapital.Europeiska verksamhet skall inriktas på attutveckla den privata sektorn i mottagarländerna, företrädesvis iform av små och medelstora företag. Banken får utöva sinverksamhet i de central- och östeuropeiska länder som utvecklasi riktning mot flerpartisystem, demokrati, pluralism ochmarknadsekonomi. , , , ,, , Tyska Demokratiska Republikenoch är tänkbara mottagarländer. Frågan om den tidigareTyska Demokratiska Republikens status i banken efter en föreningav de båda tyska staterna har formellt ännu inte lösts. Dentyska regeringen har dock deklarerat att man inte kommer attgöra anspråk på förutvarande Tyska Demokratiska Republikenskapitalandel i banken.Banken skall lämna stöd till ekonomiska reformer, bl.a. vadgäller avmonopolisering, decentralisering och privatisering.Vidare skall banken verka för att mottagarländerna integrerasfullt ut i den internationella ekonomin.Verksamheten inom Europeiska kommer attdelas upp i ordinarie verksamhet och särskild verksamhet.Den ordinarie verksamheten kan ske i form av långivning,riskkapitalinvesteringar, stöd och lån tillinfrastrukturinvesteringar, utställande av vissa typer avgarantier samt teknisk rådgivning. Den övervägande delen avbankens arbete kommer att ske i form av ordinarie verksamhetfinansierad med ordinarie medel.Totalt sett får summan av utestående lån,riskkapitalinvesteringar och garantier som lämnats eller gjortssom en del av den ordinarie verksamheten inte överstiga bankenstecknade kapital, totala reserver och överskott. Verksamhetenskall vidare bedrivas i enlighet med sunda bankmässigaprinciper, vilket bl.a. innebär att banken, i sin ordinarieverksamhet, skall debitera marknadsmässig ränta och rimligaavgifter vid lån- och garantigivning.Den särskilda verksamheten finansieras via särskilda fondertill vilka enskilda medlemmar kan bidra. Användningen av dessamedel regleras dels av bankens stadgar, dels av sådana reglersom givarlandet i samråd med banken etablerat för varje sådanfond. Särskild verksamhet kan således inkludera lån tillsubventionerad ränta, investeringar i projekt med mycket lågavkastning etc.Europeiska verksamhet skall i första handinriktas på stöd till den privata sektorn. I fråga ominfrastrukturinvesteringar skall banken endast stödja sådana somär väsentliga för att utveckla den privata sektorn.I överenskommelsen framhålls vidare vikten av att bankeneftersträvar ett nära samarbete med existerande finansiellainstitutioner, särskilt ochVärldsbanken.Banken skall inom ramen för hela sin verksamhet stödja enmiljömässigt sund och hållbar utveckling. Detta kan ske bl.a.genom att banken medverkar i finansieringen av renodlademiljöprojekt. Dessutom kommer banken att bidra till enmodernisering och effektivisering av industrin imottagarländerna. Modernare, renare och energisnålare produktionblir därmed ett viktigt bidrag till att förbättra miljön iCentral- och . Vidare skall banken ge ut en årligrapport om hur den av banken stödda verksamheten påverkarmiljön.För att leda bankens verksamhet inrättas en direktion med 23exekutivdirektörer. Bankens blivande medlemmar har delats i fyragrupper, vilka var för sig utser ett givet antalexekutivdirektörer. Medlemsländerna i Europeiska gemenskapensamt EG som institution och Europeiska investeringsbanken utsersåledes elva direktörer. De tre ländergrupperna mottagarländer,andra europeiska länder och utser varderafyra direktörer. Även om EGs medlemsländer tillsammans medEG-institutionerna således inte har ett flertal av antaletdirektörer kommer de att ha en majoritet av röststyrkan. kommer att utgöra en valkrets och representeras av engemensam exekutivdirektör.Bankens direktion är underställd en styrelse, medrepresentanter för samtliga medlemmar. , somytterst ansvarar för bankens verksamhet, skall enligt bankensstadgar sammanträda minst en gång . Bankens dagliga arbeteleds av en verkställande direktör som utses av bankens styrelseför en period . Huvudkontoret skall förläggas tillLondon.Europeiska ursprungliga auktoriseradekapital skall uppgå till tio miljarder ECU. erbjuds attteckna andelar till ett sammanlat värde av 228 miljoner ECU,vilket enligt växelkursen vid utgången av (1ECU=7,.) motsvarar ca 1740 milj. kr.Av det totala kapitalet skall inbetalas i fem lika rateröver en period av , medan resterande utgör ettgarantiåtagande.Minst 50 % av varje inbetalning skall ske kontant i ECU,US-dollar eller japanska yen. Resterande del av inbetalningenfår göras i form av icke överlåtbara skuldsedlar eller andraskuldförbindelser utgivna av medlemmen och uttryckt i ECU,US-dollar eller japanska yen. Banken har rätt att lösa in dessaskuldförbindelser när banken behöver medel för utbetalning iverksamheten.Ett svenskt medlemskap i banken innebär att ett beloppmotsvarande 13,68 miljoner ECU skall betalas in under vart ochett av åren 1991--1995, dvs. totalt motsvarande 68,4 miljonerECU (ca 522 milj. Hälften av dessa betalningar kan ske iform av icke räntebärande skuldsedlar utgivna av den svenskastaten. Av den svenska kapitalandelen på 228 miljoner ECU utgörresterande ett garantiåtagande som kan infordras endast iden mån detta skulle behövas för att uppfylla Europeiskautvecklingsbankens förpliktelser. En översyn av bankens kapitalskall företas av bankens styrelse minst . 1990/91:U1 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:16 punkt 1, 2 och3 gällande svenskt medlemskap i banken föråteruppbyggnad och utveckling,2. att hemställer hos regeringen att till riksdagenåterkomma med initiativ syftande till ett internationellt stödtill i enlighet med de i motionen anförda principerna.1990/91:U2 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att nu avslå förslaget omratificering av avtalet om ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om behov av omförhandling föreratificering. I betänkandet om samarbete med , Central- ochÖsteuropa (l989/90:UU16) framhöll utskottet att ekonomiskareformer kommmer att kräva tid och att ländernas gemensammautgångsläge därtill är en akut ekonomisk och ekologisk kris, somredan förorsakar stora mänskliga och sociala kostnader och somytterligare skapar svårigheter för genomdrivandet av en nyreformpolitik. Utan en hållbar ekonomisk grund kommerdemokratiseringen att vila på bräcklig grund. Denärmaste åren kommer därför sannolikt att utsätta länderna iCentral- och för betydande påfrestningar. Den senastetidens utveckling med kraftigt stigande energipriser harytterligare understrukit vidden av de ekonomiska utmaningar somländerna i står inför i samband medövergången till marknadsekonomi.Utskottet noterade också i ovannämnda betänkande att depåbörjade samhällsförändringarna knappast kommer att kunnagenomföras med framgång utan stöd från länderna i väst. Ettvästligt stöd för reformprocessen är också en förutsättning föratt visionerna och förhoppningarna om ett framtida skallkunna förverkligas. Därmed har västländerna uppenbarligen etteget starkt intresse, såväl från demokratiska som frånekonomiska, ekologiska och säkerhetspolitiska synpunkter, attengagera sig i ett samarbete och lämna ett effektivt bidrag tillreformprocessens framgång.Regeringens förslag i propositionen om svenskt medlemskapi Europeiska ligger enligt utskottets meningväl i linje med strävan att bidra till utvecklingen iCentral- och . Den planerade utformningen av bankensverksamhet är också ägnad att främja de syften som utskottettidigare angivit för detta samarbete.Den har tagit aktiv del i deinternationella förhandlingar som lett fram till bankensinrättande. Med tanke på de stora behoven är det glädjande attbanken kunnat etableras på så som det härvarit fråga om. Bankens kapital om sammanlagt över 70 miljarderkronor kommer att utgöra en väsentlig finansieringskälla för detnya samarbetet med . Särskilt glädjande ärenligt utskottets åsikt bankens starka betoning avmiljöinsatsernas betydelse och den framtida särskildarapporteringen om hur den av banken stödda verksamheten påverkarmiljön.Utskottet finner det också tillfredsställande att fåren god representation i bankens direktion genom att ochIsland gemensamt tillsätter en exekutivdirektör och dennesmedarbetare. Det betyder enligt vad utskottet inhämtat attposten som exekutivdirektör kommer att tillfalla och attSverige och fördelar övriga poster mellan sig.I yrkande 1 i motion U1 (v) föreslås att avslårpropositionens förslag och i yrkande 2 i samma motion attriksdagen i stället begär att regeringen återkommer med förslagom ett alternativt samarbete som syftar till att stödjaÖsteuropas demokratisering med program som bygger på principerom sociala och miljömässiga hänsynstaganden.Utskottet konstaterar att de i motionen anförda principerna ärvägledande för det betydande samarbetet med , Central-och som redan fattat beslut om(l989/90:UUl6). EBRDs miljöorientering har redan kommenterats.Vad beträffar de sociala aspekterna vill utskottet understrykaatt banken kommer att samarbeta med demokratiska regeringar ochatt sociala hänsyn därmed kommer att vägas in i bankenssamarbete med respektive land. Vidare ingår det i bankensuppgifter att arbeta för bättre levnadsstandard och bättrearbetsförhållanden.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena 1 och 2 i motionU1 (v).Miljöpartiet de gröna föreslår i yrkande 1 i motion U2 att detföreliggande förslaget till avtal om ej skall ratificeras inuvarande skick utan först omförhandlas i syfte att få tillstånd ett antal ändringar. Dessa bör enligt yrkande 2 i sammamotion innebära att också producentkooperativa projekt skallkunna få del av bankens medel, att en god miljöeffekt skallutgör ett villkor för lån samt att miljövänlig produktion skallvara bankens överordnade mål. Beträffande låntagare föreslårmotionärerna att även och sovjetiska delrepublikerskall kunna bli medlemmar i banken. En stadgeändring föreslåsockså i syfte att utesluta röstmajoritet för EG-länderna.Det finns enligt vad utskottet inhämtat ingenting i bankensstadgar som hindrar konsumentkooperativa projekt från att få låni banken. Den tyngd miljömålen fått i bankens verksamhet anserutskottet till fyllest. En strukturomvandling och enmodernisering av produktionsapparaten i Central- och Östeuropainnebär i sig ett väsentligt bidrag till en förbättring av denhårt belastade miljön. En omförhandling av bankens stadgarskulle vara ytterst svårt att få till stånd ochskulle på grund av den försening i bankens verksamhet som därmedskulle uppstå i stället vara till skada för brådskandemiljöinsatser. Utskottet utesluter naturligtvis inte att bankensrutiner och tekniker för att väga in miljöhänsynen i utlåningenkan komma att behöva utvecklas ytterligare , men dåhar enligt utskottets mening goda möjligheter att verkahärför i bankens beslutande organ.Beträffande nya medlemmar finns det enligt vad utskottetinhämtat inget hinder för medlemskap när landet väluppfyller de villkor som föreligger vad gäller demokratiseringoch omvandling av landets ekonomiska system. Däremot är detSovjetunionen som är medlemsland, och något direkt medlemskapför enskilda unionsrepubliker är ej förenligt med stadgarnasnuvarande utformning. Det kan dock inte uteslutas att denuvarande sovjetiska unionsrepublikerna, beroende på denfortsatta utvecklingen, kan bli medlemmar.Röstreglerna i är liksom i andra internationella bankerutformade med hänsyn till det insatta kapitalets fördelningmellan medlemmarna. Det innebär att tillsammans haren majoritet av rösterna. När de uppträder enat kan de avgörafrågor som bestäms med enkel majoritet. Frågor som rör bankensallmänna policy skall emellertid avgöras med kvalificeradmajoritet om minst två tredjedelar. Det senare har varit ettintresse som under förhandlingarna drivits av bl.a. Sverige.Någon ändring av överenskomna röstetal eller röstningsregler ärenligt utskottets mening ej realistiskt att tänka sig förnärvarande.Med det anförda avstyrker utskottet yrkandena l och 2 i motionU2 (mp). beträffande ratificering och tecknande av andelaratt med avslag på yrkandena 1 och 2 i motion1990/91:U1 samt yrkandena 1 och 2 i motion 1990/91:U2 bemyndigarregeringen att ratificera överenskommelsen om upprättande avEuropeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt attteckna andelar till ett värde av 228000000 ECU i bankenskapital och att därvid göra garantiåtaganden i fråga om andelarför vilka betalning kan påfordras,res. 1 (v)res. 2 (mp)2. beträffande inbetalningaratt bemyndigar regeringen att genomriksgäldskontoret till Europeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling betala in ett belopp motsvarande 68400000 ECU,3. beträffande anvisande av medelatt till Bidrag till kapitalet i bankenför återuppbyggnad och utveckling under sjunde huvudtiteln påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /91anvisar ett anslag på 525000000 kr.Stockholm den 15 november 1990På utrikesutskottets vägnarStig AlemyrNärvarande:Stig Alemyr (s),(),(),(),(),(),(),(),(),Axel (),(),(),(),Per (),(),()ochBengt (). Ratificering och tecknande av andelar (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Regeringens förslag" och på s. 5 slutar med "motion U1 (v)"bort ha följande lydelse:Europeiska banken är kontrollerad av EG och kommer dessutomatt till stora delar av sin verksamhet vägledas (IMFs) bedömningar och krav pååtgärder.Med erfarenheterna från IMFs hittillsvarande lånepolitikgentemot tredje världen vet vi att ingen hänsyn tas till desociala konsekvenserna av strukturanpassningsprogrammen.Det är uppenbart att Europeiska banken kommer att fungera påsamma sätt. Programmen för skall nämligen utformastillsammans med IMF, och i den överenskommelse som ligger tillgrund för bankens verksamhet skrivs ingenting om socialahänsynstaganden.De östeuropeiska staterna är politiskt instabila och riskerarsnabbt att hamna i samma skuldfälla som många av tredje världensländer redan har gjort. Med konsekvenser i växande arbetslöshet,sociala försämringar och i värsta fall våldsamma s.k.IMF-kravaller. De säkerhetspolitiska konsekvenserna av sådansocial oro i östra skall inte underskattas.Uppläggningen av bankens lånegivning riskerar leda till att deösteuropeiska staterna kommer att hamna i ett nyttpolitiskt-ekonomiskt beroende. inte längre österut utanvästerut. Inte till och utan till EG ochBryssel.Mot bakgrund av målen för svensk biståndspolitik som bl.a. ärresurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk ochpolitisk självständighet finns inga motiv för attratificera överenskommelsen. I stället får regeringen ges iuppdrag att återkomma med ett förslag hur på nya sättkan bidra till utveckling i enlighet med målen förvår biståndspolitik.Yrkandena 1 och 2 i motion U1 (v) bifalls därför.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande ratificering och tecknande av andelaratt med bifall till yrkandena 1 och 2 i motion1990/91:U1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2Ratificering och tecknande av andelar (mom. 1)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Det finns" och på s. 6 slutar med "motion U2 (mp)" bort haföljande lydelse:Miljöpartiet de gröna ser positivt på att och andraländer i samverkan bistår länder med återuppbyggnadoch utveckling. Detta måste dock ske på ett sätt som inte kastarÖsteuropa "ur askan i elden", dvs. löser de allvarliga problemsom skapats av den socialistiska planhushållningensmisshushållning med resurser men pådyvlar Östeuropavästvärldens starkt miljöstörande ekonomi med dess överdrivnainriktning på materiell, BNP-mätt "tillväxt". Det är ocksåangeläget att nedmonteringen av de statliga monopolen inte ledertill att ekonomier helt hamnar i händerna påvästeuropeiska privata storföretag. länder måste fårätt att slå vakt om nationellt ekonomiskt självbestämmande sommöjliggör en styrning i riktning mot ekologisk balans och socialrättvisa.Det är positivt att miljöaspekterna över huvud taget nämnsbland EBRDs syften. Tyvärr sker det dock bara som punkt 7 av 8 imålsättningsparagrafen. Det som sägs är inte dåligt, men det äralltså som vanligt "plåster på såren".En särskild aspekt på propositionen är att den kan betraktassom ett test på om kan introducera förändringaröver huvud taget i avtal som ingåtts med EG eller EG-domineradegrupper.Mot denna bakgrund yrkar att avtalet icke skallratificeras om icke ett antal väsentliga förändringar kanuppnås. Regeringen bör således ges i uppdrag att begäraomförhandlingar i syfte att uppnå följande:att producentkooperativa projekt också skall kunna få del avbankens medel,att miljökonsekvensbeskrivning skall föreligga före lån ochatt god miljöeffekt skall utgöra lånevillkor,att artiklarna 1 och 2 skrivs om så att det klart framgår attmiljövänlig produktion är det överordnade målet,att också suveräna republiker inom ramen för unioner, t.ex.sovjetiska delrepubliker, skall kunna bli direktanslutnamedlemmar i banken,att stadgarna inte får garantera röstmajoritet för EGoberoende av medlemskap och insatser.Härmed bifaller utskottet yrkanden 1 och 2 i motion 1990/91:U2(mp).dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande ratificering och tecknande av andelaratt med bifall till yrkandena 1 och 2 i motion1990/91:U2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.