bet · GE01JoU4 · 1990-09-26 00:00:00 — Utskottet behandlar ett antal motioner (m, c) omträdgårdsnäringen i detta betänkande.Utskottet konstaterar att gällande riktlinjer förträdgårdsnäringspolitiken lades fast av år 1979.Med hänsyn bl.a. till den utveckling som skett isamhällsekonomin och inom näringen med ändradekonkurrensförhållanden som följd bör enligt utskottets mening enny trädgårdsutredning övervägas. Utskottet avser återkomma tilldenna fråga sedan en inom lantbruksstyrelsen pågåendekartläggning av ekonomin inom trädgårdsnäringen slutförts ochsedan resultatet av de nu pågående internationellaöverläggningarna inom och inom de europeiska ekonomiskasamarbetsorganen blivit överblickbart. Något särskiltriksdagsuttalande med anledning av motionerna finner utskottetdärför icke påkallat.Till betänkandet har fogats sex reservationer (m, c, mp) ochtre särskilda yttranden (m, c, v). 1989/90:Jo224 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att skydda svensk trädgårdsodlingmot sjukdomar och skadegörare, som kan komma med importeradeprodukter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att skapa likvärdigakonkurrensvillkor för den svenska trädgårdsodlingen,4. att begär att regeringen i anslutning tillförverkligandet av den nya länsförvaltningen skall göra enöversyn av den statliga rådgivningen till trädgårdsnäringen ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att begär att regeringen skall tillsätta enparlamentarisk utredning för att utforma en nyträdgårdsnäringspolitik i enlighet med vad som anförts imotionen.1989/90:Jo233 av och ()vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om skärptuppmärksamhet vad gäller nya sjukdomar och skadegörare inomträdgårdsnäringen,2. att hos regeringen begär förslag om insatser förytterligare forskning kring biologisk bekämpning inomträdgårdsproduktionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna attmedel för de i yrkande 1 angivna åtgärderna bör tas ur deavgifter som trädgårdsnäringen inbetalar i form avhandelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter.1989/90:Jo250 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen bör införas.1989/90:Jo252 av m.fl. (m) vari yrkas1. att begär att regeringen i samverkan medträdgårdsnäringen skall klargöra konsekvenserna för näringen, påkort och lång sikt, vid ett närmande till EG,2. att begär att regeringen skall göra en översynoch genomgång av vilka konsekvenserna skulle bli urväxtsjukdoms- och växtskadegörarsynpunkt vid ett närmande tillEG,3. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning om den yrkesmässiga trädgårdsnäringens situation ochframtidsmöjligheter.1989/90:Jo253 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående den svenska fruktodlingen.1989/90:Jo266 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en trädgårdsnäringsutredning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av ökat anslag tillinformationsinsatser för trädgårdsnäringen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om registreringsavgifter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rådgivningsverksamheten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansiering av olika förslag.1989/90:Jo273 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att importutvecklingen följsnoggrant för trädgårdsnäringens huvudkulturer,2. att hos regeringen begär förslag om åtgärdersyftande till förbättrade exportmöjligheter för svenskträdgårdsnäring.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Sk702. VäxtskyddetMotionernaFörslag om starkare skydd för den svenska trädgårdsodlingenmot växtsjukdomar som kommer in från utlandet ställs i ett parmotioner. I kommittémotionen Jo224 (c) framhålls att det iSverige bedrivs ett aktivt politiskt arbete för att reduceraanvändningen av kemikalier i bl.a. trädgårdsproduktionen.Trädgårdsodlingens produktionssituation har därigenom blivit merriskfylld och hotfylld. har ettstort antal nya karantänsskadegörare kommit in i vårt land vilkablivit ett stort hot i odlingen genom sin motståndskraft mot detbegränsade antal bekämpningsmedel som finns att tillgå,hävdar motionärerna. Mot den bakgrunden föreligger ett behov avatt skydda svensk trädgårdsodling mot sjukdomar och skadegöraresom kan komma in med importerade produkter (yrkande 2). Ettmotsvarande yrkande framställs i motion Jo233 (m) vari begärsförslag om skärpt uppmärksamhet vad gäller nya sjukdomar ochskadegörare. Motionärerna hävdar att eftersom det är en klarsamhällelig ambition att reducera kemikalieanvändningen måstedet också vara samhällets skyldighet att medverka till attsjukdomar och skadegörare kan undertryckas med andra medel(yrkande 1). Enligt motion Jo252 (m) bör efterlysa enöversyn och genomgång av vilka konsekvenserna skulle bli frånväxtsjukdoms- och växtskadegörarsynpunkt vid ett närmande tillEG. Motionärerna anser att just vår nationella suveränitet attförbjuda import av dessa skadegörare och deras värdväxter ärskälet till att vi varit förskonade från många av demycket svåra skadegörare och sjukdomar som härjar i andra länderoch där framtvingat ett mer utbrett bruk av riskabla kemikalier.En anpassning till EG:s nya växtskyddspolitik är enligt motionenhelt oförenlig med våra egna strävanden mot en så långt möjligtreducerad kemikalieanvändning (yrkande 2).I motion Jo233 yrkas på insatser för ytterligare forskningkring biologisk bekämpning inom trädgårdsproduktionen (yrkande2). Fördelarna med ökad användning av biologiskabekämpningsmedel betonas även i motion Jo266 (c). För attstimulera användningen av biologisk bekämpning måste liberalaregistreringsavgifter tillämpas, anser motionärerna. Varjebiologiskt medel är avsett för en viss skadegörare, ibland i enbestämd kultur. Därför kan en hög inregistreringskostnad medföraen orimlig belastning på enskilda produkter (yrkande 4).Gällande ordning, utredningsförslagGrundläggande bestämmelser om växtskyddet återfinns iväxtskyddslagen (1972:318). Växtskyddslagen syftar till attupprätthålla en effektiv kontroll och beredskap inom landet föratt bekämpa och hindra spridning av farliga växtskadegörare. Ilagen stadgas om åtgärder som samhället kan vidta i detta syfte.Stora värden kan sparas om man kan förebygga att nya farligaväxtskadegörare införs i landet. I lagen anges olika åtgärder,såsom föreläggande om bekämpning resp. bekämpning som skallutföras av myndighet, om förbud mot sådd eller plantering, omvillkor för in- och utförsel av växter m.m. Ersättning avstatsmedel kan utgå för kostnad eller förlust som föranletts avvissa beslut enligt växtskyddslagstiftningen.I ett par andra lagar bemyndigas regeringen resp. berördmyndighet -- i regel lantbruksstyrelsen-- att meddelaföreskrifter som rör trädgårdsnäringen. En sådan lag är lagen(1975:74) med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter förträdgårdsnäringen (för att främja resp. kontrollera kvalitetenpå trädgårdsprodukter). Med stöd av lagen (1975:85) medbemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel kanutrikeshandeln med bl.a. växter regleras.I växtskyddskungörelsen (1972:319) anges de s.k.karantänsskadegörare som får bekämpas enligt växtskyddslagen.I förordningen (1977:945) om plantskoleväxters sundhet,sortäkthet och kvalitet lämnas regler om obligatorisk kontrollav plantskoleväxter. Syftet är att åstadkomma ettutplanteringsmaterial som är fritt från skadedjur och sjukdomar.Lantbruksstyrelsen kan förordna om destruktion avplantskoleväxter som är angripna eller behäftade medskadegörare.I förordningen (1975:994) om införsel av växter m.m. lämnasföreskrifter som syftar till att förebygga att till riket införsväxtskadegörare som kan vålla allvarliga skador på inhemskaodlingar eller på växtprodukter som har lagrats inom landet.Växtskyddet vid export av växter regleras av KK(1974:713) omintyg vid utförsel av växter.Lantbruksstyrelsen har tillskrivit regeringen medförslag om ny lagstiftning om införsel och utförsel av växterm.m. Sedan fastställt riktlinjerna för detvästeuropeiska integrationsarbetet har styrelsen enligtskrivelsen intensifierat arbetet med att utreda hur en ökadanpassning till EG:s regelsystem inom växtskyddsområdet kanuppnås med bibehållen hög växtskyddsnivå. Lantbruksstyrelsensförslag innebär en i det närmaste fullständig harmonisering medgällande rådsdirektiv för området. Förslaget bereds iregeringskansliet och är på remiss.Användning av kemiska bekämpningsmedel regleras i lagen(1985:426) om kemiska produkter och förordningen (1985:836) ombekämpningsmedel. Kemiska bekämpningsmedel får inte importeras,saluhållas, överlåtas eller användas utan att vara godkända avkemikalieinspektionen. Inspektionen får godkänna ettbekämpningsmedel om det är godtagbart från hälso- ochmiljöskyddssynpunkt och medlet behövs för bekämpningsändamål.För närvarande är ca 600 kemiska bekämpningsmedel godkända. Förregistrering av kemiska produkter och för tillsyn m.m. uttasavgifter, dels ansökningsavgifter, dels årsavgifter.För biologiska bekämpningsmedel finns icke någon motsvarandereglering i . Kemikalieinspektionen har i oktober 1989tillskrivit regeringen med förslag om sådana ändringar ilagstiftningen om kemiska produkter att de biologiskabekämpningsmedlen kommer att förhandsgranskas på samma sätt somde kemiska. Enligt skrivelsen pågår biologisk bekämpning medutnyttjande av naturligt förekommande organismer redan i vissutsträckning i . Utvecklingen på växtodlingsområdet kankomma att leda till att biologiska bekämpningsmedel kommer attanvändas i ökad omfattning. Genteknikens möjligheter att flyttaegenskaper från en organism till en annan underlättar att fåfram biologiska bekämpningsmedel som är exakt avpassade för sittändamål, framhåller inspektionen. I skrivelsen erinras om att dekemiska bekämpningsmedlen har omfattats avrigorösa bestämmelser. Behovet är starkt också när det gällerbiologiska bekämpningsmedel. -- Kemikalieinspektionens skrivelsebereds i med sikte på ett eventuelltlagförslag i samband med en aviserad miljöpolitisk propositionvåren 1991.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen annan mening än motionärerna om vikten avatt växtskyddet värnas i . Den växtskyddskontroll ochbekämpningsverksamhet som utövas av lantbruksstyrelsensväxtskyddsinspektion torde också motsvara högt ställda krav.Utskottet har i olika sammanhang framhållit betydelsen av attvåra livsmedel och andra produkter från exempelvisträdgårdsodlingen icke är belastade av bekämpningsmedelsrester.Detta är viktigt även från miljösynpunkt. Utskottet har ävenbetonat värdet av att många växtskadegörare kan bekämpas medrelativt enkla medel i vårt nordliga klimat.Sverige deltar i Uruguayrundan inom där särskild vikt harlagts vid strävan att främja en friare handel medjordbruksprodukter och livsmedel. intar också en aktivposition i EES-förhandlingarna mellan EFTA-länderna och deneuropeiska ekonomiska gemenskapen EG. Som framgår avredogörelsen för gällande växtskyddsbestämmelser pågår ettarbete inom landet för att öka anpassningen av den svenskainförselförordningen till EG:s regelsystem för utrikeshandelnmed växter. Utskottet noterar att lantbruksstyrelsens förslaginnebär bibehållen hög växtskyddsnivå. Förslaget bereds iregeringens kansli. Enligt utskottets mening saknas mot denbakgrunden anledning för att göra något uttalande tillföljd av motionerna Jo224 yrkande 2 och Jo233 yrkande 1.Med samma motivering avstyrks motion Jo252 yrkande 2.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionernaJo233 och Jo266 att det finns anledning ta till vara demöjligheter som erbjuds att öka andelen biologiskabekämpningsmedel i trädgårdsodlingen om bruket av kemiska medeldärigenom kan minskas. Enligt vad utskottet inhämtat har detsvenska arbetet att minska användningen av kemiska medel möttbetydande internationell uppmärksamhet. Vår inhemska forskningpå biologiska bekämpare är enligt uppgift ännu begränsad. Isammanhanget kan dock nämnas att har enframgångsrik forskning på feromoner vilket kan betecknas som ensidogren till biologisk bekämpning. Utskottet vill även peka påden resistensforskning som utförs inom växtförädlingen.Det åligger i första hand vederbörande forskningsorgan attprioritera sina forskningsområden. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion Jo233 yrkande 2.Förslaget i motion Jo266 yrkande 4 om lågaregistreringsavgifter för biologiska bekämpningsmedel bör enligtutskottets mening heller icke föranleda något riksdagsuttalande.Som framgår av den inledande framställningen bereds hela fråganom kontroll av biologiska bekämpningsmedel i regeringens kansli.RådgivningMotionernaI motion Jo224 yrkas på översyn av den statliga rådgivningentill trädgårdsnäringen i anslutning till förverkligandet av dennya länsförvaltningen (yrkande 4). Ett likartat yrkande framförsi motion Jo266 yrkande 6.Utskottets övervägandenTrädgårdsverksamheten inom lantbruksverket är organiserad ifem rådgivningsdistrikt med sammanlagt 44 tjänster.Tjänstemännen är placerade i visst län men medtjänstgöringsområden som består av ett eller flera distrikt.Åtskilliga rådgivare är starkt specialiserade, en del har ettgeografiskt verksamhetsområde som innefattar hela landet.Rådgivningen styrs centralt av lantbruksstyrelsen. Enligt vadutskottet erfarit anser man inom trädgårdsnäringen attrådgivningsverksamheten i stort sett fungerar mycket väl, ochman oroar sig för vad lantbruksnämndernas inlemmande ilänsstyrelserna kommer att få för följder förrådgivningen till trädgårdsnäringen.Inför lantbruksnämndernas integrering i länsstyrelserna den 1juli 1991 pågår mellan lantbruksverket och länsstyrelsernasorganisationsnämnd en diskussion om den framtida organisationenav trädgårdsrådgivningen. Från lantbruksstyrelsen har i detsammanhanget betonats vikten av att specialistfunktionerna inomträdgårdsrådgivningen bevaras. Även om rådgivarna ifortsättningen inordnas under länsstyrelserna börlantbruksstyrelsen ha fortsatt direktivrätt. Den nuvarandeverksamheten skulle i så fall kunna fortsätta ungefär somhittills. Garanti skulle ges att trädgårdsnäringen i hela landetfår tillgång till en heltäckande specialistrådgivning.Riksdagen har i ett par omgångar under föregående budgetårframhållit behovet av en översyn av rådgivningen tilllantbruket(1989/90:JoU12, JoU25). I sistnämnda betänkande,om livsmedelspolitiken, förordade utskottet en prövning avmöjligheten att bättre samordna utbildningen vidlantbruksskolorna med rådgivningen till lantbruksföretagen ilänet. Denna prövning borde göras i anslutning till en översynav den landstingskommunala skogs- och lantbruksutbildningen.I sammanhanget finns anledning betona attrådgivningsverksamheten till lantbrukarna och trädgårdsodlarnasker under skilda förutsättningar. Utskottet finner för egen delangeläget att trädgårdsrådgivningen även fortsättningsvis kanorganiseras effektivt och anpassas till näringens behov inom deramar som ställts upp. Motionerna Jo224 yrkande 4 och Jo266yrkande 6 avstyrks med hänvisning till vad som anförts om deöverläggningar som pågår mellan berörda myndigheter.Utredning av den svenska trädgårdsnäringspolitikenMotionernaI flera motioner framställs yrkanden om tillsättande av en nyträdgårdsutredning. Enligt motion Jo224 (c) har den svenskaträdgårdsodlingens internationella konkurrenssituationförsämrats till följd av de senaste årens kostnads- ochproduktionsutveckling. Likvärdiga konkurrensvillkor bör därföreftersträvas (yrkande 3). En parlamentarisk utredning börtillsättas för att utforma en ny trädgårdsnäringspolitik.Omständigheterna -- bl.a. de förhandlingar som sker inom GATToch mellan EFTA och EG -- kräver att ett omfattande ochframåtsyftande utredningsarbete görs, anser motionärerna(yrkande 5). Likartade förslag framläggs i motion Jo252 (m) därdet yrkas att regeringen i samverkan med trädgårdsnäringen börklargöra konsekvenserna för näringen, , vidett närmande till EG (yrkande 1) liksom att en parlamentariskutredning tillsätts om den yrkesmässiga trädgårdsnäringenssituation och framtidsmöjligheter (yrkande 3). Även i motionJo266 (c) begärs utredning (yrkande 1). Enligt motion Jo273 (m)bör importen av trädgårdsprodukter noga följas (yrkande 1) ochåtgärder vidtas för att förbättra den svenska trädgårdsnäringensexportmöjligheter. Regeringen bör i sina marknadsförhandlingarställa krav på att det tullskydd, som länder i vår omvärld omgersig med, inte är starkare än det svenska gränsskyddet(yrkande2).Utskottets övervägandenDe nu gällande riktlinjerna för trädgårdsnäringspolitikenfastlades genom beslut av (prop. 1978/79:136,JoU29) på grundval av huvudbetänkandet (SOU 1978:51) från 1974års trädgårdsnäringsutredning. Det framhölls då bl.a. attSverige har goda förutsättningar för en effektivträdgårdsproduktion. Produktionens omfattning skulle komma attbli beroende av dess internationella konkurrenskraft.Konsumtionen av trädgårdsprodukter väntades komma att öka iframtiden. Denna ökade efterfrågan borde till stor del kunnatillgodoses genom en ökad inhemsk produktion. Näringenskonkurrenskraft borde därför enligt riksdagsbeslutet stärkasgenom ökad forskning, försök, rådgivning och finansiellt stöd.Under senare år har förslag om förnyad utredning avträdgårdsnäringen avböjts av . När frågan senast varaktuell betonade utskottet den betydelsefulla del avlivsmedelsförsörjningen som en inhemsk trädgårdsproduktionutgör. Dock fanns det enligt utskottet ingen anledning attfrångå den tidigare uttalade uppfattningen att svenskträdgårdsnäring hävdar sig tämligen väl i den internationellakonkurrensen (1988/89:JoU3).Utskottet konstaterar att den samlade trädgårdsnäringenssituation kommer att påverkas av de handelspolitiska ochtullpolitiska överläggningar som pågår i olikainternationella fora. Det bör även noteras att samhällsekonominförändrats i åtskilliga hänseenden under den dryga tioårsperiodsom gått sedan nuvarande riktlinjer för trädgårdspolitiken ladesfast. Trädgårdsnäringens produktions- och konkurrensförhållandenhar också förändrats. Utskottet har erfarit attlantbruksstyrelsen påbörjat en utredning om ekonomininom trädgårdsnäringen baserad på en kartläggning av enskildaföretag. Styrelsen siktar på att ha utredningen klar i december1990. Utskottet har för avsikt att därefter, och sedan klarareinsikt vunnits om GATT- och EFTA/EG-förhandlingarnaskonsekvenser, ta upp trädgårdsnäringens situation och därvidockså överväga önskvärdheten av en bred utredning avträdgårdsnäringen.Vad utskottet anfört innebär att syftet med motionerna Jo224yrkandena 3 och 5, Jo252 yrkandena 1 och 3, Jo266 yrkande 1 ochJo273 i stor utsträckning tillgodosetts. Någon ytterligareåtgärd från sida med anledning av dessamotionsyrkanden påkallas alltså icke.Vissa andra frågorMotionernaEnligt motion Jo250 bör ett skördeskadeskydd förträdgårdsnäringen införas.I motion Jo253 begärs en förnyad analys av fruktodlarnasmarknads- och konkurrenssituation.Enligt motion Jo266 föreligger behov av ökat anslag tillinformationsinsatser för trädgårdsnäringen (yrkande 3). Vidareyrkas att finansieringen av motionens olika förslag åtminstonedelvis finansieras genom att delar av de miljöskatter odlarnaårligen betalar skall gå tillbaka till näringen (yrkande 7). Ettmotsvarande yrkande återfinns i motion Jo233 yrkande 3.Utskottets övervägandenUtredningen om skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen m.m. hari sitt betänkande (1989:87) föreslagit att ett skördeskadeskyddinrättas för trädgårdsnäringen. Det bör samordnas medjordbruksnäringens skördeskadeskydd. Finansiering av skyddet börenligt utredningen ske genom att en fond på 30 milj.kr. per åravsätts av i första hand de prisregleringsavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel som återförs tillträdgårdsnäringen. Betänkandet bereds i . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion Jo250.Med anledning av yrkandet i motion Jo253 får utskottet anföraföljande.Riksdagen anvisade under budgetbehandlingen för budgetåret1989/90 en särskild budgetram om 12,5 milj.kr. under åren1989--1991 till stöd för bl.a. stödåtgärder i fruktodlingen. Ipropositionen om tilläggsbudget II för statsbudgeten /91 föreslog regeringen att denna bidragsramskulle öka med 8 milj.kr., varav 1 milj.kr. för marknadsföringoch kvalitetsfrämjande åtgärder. Jordbruksministern ansåg detangeläget att lantbruksstyrelsen gör en utvärdering av destödåtgärder som vidtas för att bevara fruktodlingenskonkurrenskraft. beslöt i enlighet med förslaget(prop. 1989/90:125, JoU19). Motionen är alltså numeratillgodosedd.Med anledning av motion Jo266 yrkande 3 får utskottet anföraföljande.Utskottet godtog regeringens förslag att överföra300 . från rationaliseringsramen till främjanderamen, inomden ordinarie bidragsram om 7,9 milj.kr. som anslås förträdgårdsnäringens rationalisering resp. trädgårdsnäringensfrämjande (prop. 1989/90:100, JoU14). Som nämnts ovan harytterligare 1 milj.kr. därefter avsatts av nya budgetmedel förmarknadsföringskostnader m.m. inom fruktodlingen. Motionen äralltså numera tillgodosedd.Med anledning av motionerna Jo233 yrkande 3 och Jo266yrkande7 får utskottet anföra följande.Prisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel restitueras till näringen. De uppgår tillsammanlagt ca 7milj.kr. vad gäller den yrkesmässigaträdgårdsodlingen. Under de år som gått sedanprisregleringsmedlen infördes under första hälften av 1980-talethar de influtna medlen kommit att betraktas som etableradefinansieringskällor för vissa ändamål varför det anses varasvårt få näringen att acceptera ändrade användningsområden.Influtna miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedelanvänds i stor utsträckning till finansieringen av jordbruks-och livsmedelsforskning samt av försurningsprogrammet. Utskottetär icke berett att i förevarande sammanhang förorda ändradanvändning av avgiftsmedlen och avstyrker således motionerna iberörda delar. beträffande växtskyddatt avslår motionerna 1989/90:Jo224 yrkande 2 och1989/90:Jo233 yrkande 1,res. 1 (c)2. beträffande EGs växtskyddspolitikatt avslår motion 1989/90:Jo252 yrkande 2,res. 2 (mp)3. beträffande forskning kring biologisk bekämpningatt avslår motion 1989/90:Jo233 yrkande 2,res. 3 (m)4. beträffande registreringsavgifteratt avslår motion 1989/90:Jo266 yrkande 4,res. 4 (c)5. beträffande rådgivningenatt avslår motionerna 1989/90:Jo224 yrkande 4 och1989/90:Jo266 yrkande 6,res. 5 (c)6. beträffande utredning av trädgårdsnäringspolitiken m.m.att avslår motionerna 1989/90:Jo224 yrkandena 3 och5, 1989/90:Jo252 yrkandena 1 och 3, 1989/90:Jo266 yrkande 1 och1989/90:Jo273,7. beträffande skördeskadeskyddatt avslår motion 1989/90:Jo250,8. beträffande fruktodlingatt avslår motion 1989/90:Jo253,9. beträffande anslag till informationsinsatseratt avslår motion 1989/90:Jo266 yrkande 3,10. beträffande finansieringatt avslår motionerna 1989/90:Jo233 yrkande 3 och1989/90:Jo266 yrkande 7.res. 6 (m, c)den 26 september 1990På jordbruksutskottets vägnarKarl : (), (),(), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (), KajLarsson (s), () och (). Växtskydd (mom. 1)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "deltar" och slutar med "Jo252 yrkande 2" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den mening som framförs i motion Jo224 attträdgårdsodlingens situation blivit mer riskfylld och hotfylldmed hänsyn till angrepp av svåra sjukdomar och skadegörare.Under bara den senaste femårsperioden har ett stort antal nyakarantänsskadegörare kommit in i vårt land. Genom sinmotståndskraft mot det begränsade antal bekämpningsmedel somnumer finns att tillgå har de blivit ett stort hot i odlingen.Som motionärerna framhåller finns det ett stort behov av attskydda trädgårdsodlingen mot sådana skadegörare.