bet · GE01BoU3 · 1990-10-25 00:00:00 — Fastighetsbildning för landsbygdens behov m.m. I detta betänkande behandlas proposition 1989/90:151 omfastighetsbildning för landsbygdens behov m.m. jämte motioner. Ianslutning härtill behandlas också fem motionsyrkanden från denallmänna motionstiden 1990.Vad i propositionen förordats har inte givit utskottetanledning till erinran eller särskilt yttrande utom såvitt avserfastighetsbildning för fritidsändamål. Utskottet föreslår idetta hänseende att godkänner vad utskottet anfört isyfte att närmare klargöra förutsättningarna för bildande avstörre bostadsfastigheter på landsbygden. Samtliga motioneravstyrks.Till betänkandet har fogats 12 reservationer. Regeringen har i proposition 1989/90:151 föreslagit riksdagenatt anta i propositionen intagna förslag till1. lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988)2. lag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230)3. lag om ändring i lagen (1973:1084) om avveckling av vissagodmanskap för delägare i skifteslag4. lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella sambor.Förslagen under 1 -- 3 har granskats av lagrådet. Förslagenhar som bilaga 1 fogats till detta betänkande. I betänkandet behandlasdels de med anledning av propositionen väckta motionerna1989/90:Bo70 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att upphäva 3 kap. 5 §fastighetsbildningslagen (1970:988),2. att uttalar att fastighetsbildning pålandsbygden skall få ske även för fritidsändamål i enlighet medvad som i motionen anförts,3. att uttalar att skogsmark och skall fåläggas till en bostadsfastighet i syfte att skapa en godboendemiljö i enlighet med vad som i motionen anförts.1989/90:Bo71 av och (båda c)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändrade villkor för fastighetsbildningpå landsbygden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om motstående intressen vidfastighetsbildning på landsbygden.1989/90:Bo72 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag som möjliggörbildandet av fritidsfastigheter med jordbruksarealer underförutsättning att de i motionen nämnda villkoren uppfylls,2. att ger regeringen i uppdrag att utredafiskefastighetsbildning i enlighet med vad som anförs imotionen,3. att beslutar att ändra i 5 kap. 4 § FBL ienlighet med motionens krav.1989/90:Bo73 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attlönsamhetsvillkoret inte bör gälla,2. att som sin mening ger regeringen till känna attprincipen om bo- och brukarplikt bör gälla,3. att som sin mening ger regeringen till känna attlagen, i det fall lönsamhetsvillkoret skulle gälla, skalluttrycka att hänsyn skall tas till regionala intressen, ejregionalpolitiska intressen,4. att som sin mening ger regeringen till känna attfrågan om lämplighet av fastighetsbildning skall grundas på ettekologiskt och miljömässigt godtagbart betraktelsesätt, ej"planmässigt betraktelsesätt".dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1989/90:Bo417 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan lag att bandformadefastigheter, exempelvis obrukad järnvägsmark, inte utansärskilda skäl får sammanslås eller delas med andra fastigheter.1989/90:Bo419 av m.fl. (c) vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i anläggningslagen att boendeinflytandet ökar i enlighetmed vad i motionen anförts,11. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i berörd lagstiftning att boendeinflytandet ökar försmåhusägare i s.k. storkvarter i enlighet med vad i motionenanförts,1989/90:Bo558 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändringar i fastighetsbildningslagen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo271.1989/90:Jo247 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd vid frivilliga omarronderingar.Bostadsutskottet har berett jordbruksutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1989/90:151, motioner som väckts medanledning av propositionen och motioner som väckts under denallmänna motionstiden . Yttrandet har som bilaga 2 fogatstill detta betänkande.Vissa frågor om fastighetsbildningBakgrund till förslagen i propositionen m.m.Bostadsutskottet förordade i betänkandet BoU1986/87:14 att som sin mening skulle ge regeringentill känna behovet av en översyn av fastighetsbildningslagen(FBL). Regeringen uppdrog åtlantmäteriverket (LMV) att i samråd med berörda myndigheter göraden av begärda översynen av de regler som gäller förbildande av jordbruks- och skogsbruksfastigheter samt bildandeav bostadsfastigheter på landsbygden. LMV redovisade uppdraget isin rapport 1988:9 Fastighetsbildning för landsbygdens behov.Rapporten har remissbehandlats. Den ligger till grund för deändringar som föreslås. Regeringsförslaget har granskats avlagrådet och i allt väsentligt lämnats utan erinran.Förslagen i propositionen syftar huvudsakligen till att bättreanpassa FBL till dagens jordbruks- och skogsbrukspolitiskariktlinjer och förbättra förutsättningarna för att ifastighetsbildningssammanhang beakta skäl som främjar en positivlandsbygdsutveckling.De viktigaste ändringarna som föreslås berör förutsättningarnaför fastighetsbildning för jordbruk och skogsbruk och förfastighetsbildning för större bostadsfastigheter på landsbygden.Andra ändringar som föreslås i FBL har karaktär av i huvudsaktekniska justeringar. Vissa andra ändringar syftar till attanpassa ifrågavarande lagar till bestämmelser som finns i andralagar. En ändring föreslås i jordförvärvslagen i avsikt attförenkla samordningen mellan denna lag och FBL. Förslagetinnebär att förvärvstillstånd kan vägras för att hindra enskadlig uppdelning av ett lanbruksföretag som drivs på en endafastighet.Allmänna villkor för fastighetsbildningFastighetsbildning sker som fastighetsreglering, om den avserombildning av fastigheter, och som avstyckning, klyvning ellersammanläggning, om den avser nybildning av fastigheter.De grundläggande förutsättningarna för all fastighetsbildningfinns angivna i 3 kap. FBL. Varje fastighet som nybildas ellerombildas skall med hänsyn till belägenhet, omfång och övrigaförutsättningar vara varaktigt lämpad för sitt ändamål (3 kap. 1§ första stycket). Vilka ändamål som helst får inte läggas tillgrund för fastighetsbildning. Bör ändamålet med hänsyn till sinart och övriga omständigheter tillgodoses på annat sätt än genomfastighetsbildning får sådan inte ske. Tillfälliga behov börtillgodoses genom andra åtgärder t.ex. genom upplåtelse avnyttjanderätt. Ändamålet skall också ha en viss aktualitet (3kap. 1 § andra stycket).Även om lämplighetskraven inte är uppfyllda kanfastighetsbildning ske, om fastighetsindelningen förbättras ochen mer ändamålsenlig indelning inte motverkas (3 kap. 9 §).För jord- och skogsbruksfastigheter samt fiske finns utöver deallmänna villkoren särskilda lämplighetskrav i 3 kap. 5--8 §§.En jordbruksfastighet skall för att anses lämpad för sittändamål ha en sådan storlek, sammansättning och utformning attden medger en tillfredsställande lönsamhet hos det företag somskall bedrivas på fastigheten (3 kap. 5 § första stycket). Fören skogsbruksfastighet uppställs ett krav på att den skall medgeekonomiskt tillfredsställande skogsdrift (3 kap. 5 § andrastycket).För jordbruks- och skogsbruksfastigheter finns särskildaskyddsbestämmelser (3 kap. 6 och 7 §§). I 6 § första stycketanges att fastighetsbildning som berör jordbruksfastighet fåräga rum endast om åtgärden är till övervägande nytta förjordbruksnäringen. Fastighetsbildning för annat ändamål änjordbruk får ske endast om den inte medför olägenhet av någonbetydelse för jordbruksnäringen (3 kap. 6 § andra stycket).Mark för skogsbruk får inte indelas så att möjligheten attekonomiskt utnyttja skogen undergår försämring av någonbetydelse (3 kap. 7 §). I 3 kap. 8 § finns en särskildbestämmelse till skydd för fiskevården.Därutöver innehåller 3 kap. FBL två undantagsbestämmelser frånlämplighetskraven resp. från skyddsbestämmelserna förjordbruksnäringen och skogsbruket (3 kap. 9 och 10 §§). Fastighetsbildning för jordbruk och skogsbruk m.m.I propositionen föreslås att nuvarande krav i 3 kap. 5 § FBLpå att ett jordbruksföretag skall ge tillfredsställandelönsamhet utgår. I stället föreslås som villkor förfastighetsbildning att jordbruksföretaget blir ekonomisktgodtagbart. Vid bedömningen av om företaget blir ekonomisktgodtagbart skall hänsyn tas till regionalpolitiska intressen ochtill betydelsen av att vården av natur- och kulturmiljö främjas.Den föreslagna ändringen innebär en sänkning av kravnivån sombl.a. öppnar möjlighet för att godta deltidsjordbruk. Vad nuföreslås avses gälla även i fråga om skogsbruksfastigheter.Förslaget motiveras bl.a. med att det inte är rimligt attsträngare ekonomiska krav skall ställas vid fastighetsbildningän vad som krävs enligt de gällande jordbrukspolitiskariktlinjerna.Dessa riktlinjer lägger större vikt vid regionalpolitiska hänsynän de tidigare.I motion 1989/90:Bo70 (m) yrkande 1 och i motion 1989/90:Bo73(mp) yrkande 1 ifrågasätts det krav på lönsamhet som föreslåsinföras i 3 kap. 5 §. I motionerna yrkas att beslutaratt upphäva bestämmelsen. Enligt m-motionärerna är detnödvändigt att ytterligare minska den styrning som sker frånstatsmakternas sida vid fastighetsbildning för jordbruksändamål.En prövning av vad som är ekonomiskt godtagbart lämnar enligtdem utrymme för godtycke och uppfyller inte de krav som börställas från rättssäkerhetssynpunkt. I mp-motionen anförs attdet är orimligt att ställa krav på att lönsamheten ideltidsjordbruk eller liknande skall vara sådan att företagarenskall ha sin huvudsakliga utkomst därav. För det fall attlönsamhetsvillkoret skall gälla yrkas i motionens yrkande 3 attlagen ändras så att hänsyn skall tas till regionala intressenoch inte såsom föreslås i lagförslaget regionalpolitiskaintressen.Utskottet gör följande överväganden.Lönsamhetsvillkoret i 3 kap. 5 § FBL är tillämpligt vidsåväl nybildning som ombildning av jordbruks- ochskogsbruksfastigheter. Genom att såsom föreslås tillmätalönsamhetskriteriet mindre vikt och låta regionalpolitiskasynpunkter och hänsynstagande till natur- och miljövårdande skälfå en större betydelse vid bedömningen ökas möjligheterna förfastighetsbildningsåtgärder för jordbruks- ochskogsbruksändamål. Härigenom blir möjligheterna större att hållalandsbygden levande och att bevara det varierade skogs- ochodlingslandskapet.Ett stort antal deltidsjordbruk får anses vara olönsamma elleri varje fall ha en relativt begränsad lönsamhet.Fastighetsbildning i de fall lönsamhetsvillkoret inte varituppfyllt har tidigare inte sällan kommit till stånd med stöd avundantagsbestämmelserna i 3 kap. 9 och 10 §§ FBL. Vid ettriksdagens bifall till förslaget i propositionen möjliggörsfastighetsbildning för sådana deltidsjordbruk med stöd avhuvudregeln i 3 kap. 5 § FBL under förutsättning att det finnsregionalpolitiska eller natur- eller kulturmiljöskäl sommotiverar en fastighetsbildning. Utskottet anser det riktigtatt, som föreslås, i fastighetsbildningssammanhang låta denregionalpolitiska betydelsen, som jordbruket har i stora delarav landet, få ett större genomslag. Oavsett om det är fråga omhel- eller deltidsjordbruk bidrar det till att, förutomproduktion av livsmedel, skapa förutsättningar för en godinfrastruktur. Jordbruket spelar också en viktig roll förbevarandet av landskapsbilden och kulturmiljön. Deltidsjordbrukär därför en företagsform som i stora delar av landet får ansesekonomiskt godtagbar, även om företaget inte ensamt kan ge entillfredsställande försörjning. I kombination med annanverksamhet eller tjänst kan det såsom anförts i propositionen geen godtagbar utkomst. Inte minst dessa aspekter är urregionalpolitisk synpunkt viktiga för landsbygdens utveckling.Frågan om fastighetsbildning skall tillåtas måste självfalletprövas utifrån de förutsättningar som gäller i varje enskiltfall och med hänsynstagande till de motstående intressen som kanfinnas. Utskottet vill i detta sammahang instämma med vad ipropositionen anförts om att det bärkraftiga ellerutvecklingsbara familjejordbruket alltjämt bör vidmakthållasliksom ett rationellt skogsbruk. Fastighetsbildning bör inteheller ske så att skogs- och jordbruksmark indelas med nyagränser som försvårar möjligheten att ekonomiskt utnyttjamarken.Utskottet delar också den ståndpunkt som förts fram ipropositionen och som vunnit stöd i yttrandet frånjordbruksutskottet att det ekonomiska kravet i 3 kap. 5 § FBLinte helt kan tas bort. När effekterna av den nyalivsmedelspolitiken får fullt genomslag och omjordförvärvslagen, som är föremål för översyn,får en annan inriktning än den nu har, kan det finnas skäl attåter överväga frågan vilka villkor som skall ställas vidfastighetsbildning för jordbruks- och skogsbruksändamål.Såsom anförts i m-motionen skulle det lagtekniskt vara möjligtatt upphäva 3 kap. 5 § FBL. Ett liknande förslag förs fram imotion 1989/90:Bo73 (mp) yrkande 1. Vid sådant förhållandeskulle med den uppfattning utskottet har den ekonomiskabedömningen kunna inrymmas i 3 kap 1 § FBL. Utskottet finneremellertid att den nuvarande ordningen med en särskild paragrafsom innehåller lämplighetsbestämmelser för bl.a.jordbruksfastigheter bör bibehållas. Därigenom ges bl.a. deekonomiska och regionalpolitiska aspekterna den tyngd de enligtutskottets mening bör ha. Med det anfördatillstyrker utskottet lagförslaget såvitt avser 3 kap. 5 § FBLoch avstyrker motionerna 1989/90:Bo70 (m) yrkande 1 och1989/90:Bo73 (mp) yrkande 1.Den närmast semantiska fråga som tas upp i motion 1989/90:Bo73(mp) yrkande 3 att regionala i stället för regionalpolitiskaintressen skall vägleda den ekonomiska bedömningen avstyrks medhänvisning till att begreppet "regionalpolitiska intressen"i lagförslaget överensstämmer med terminologin ijordförvärvslagen och därför inte bör ändras. Utskottetavstyrker motion 1989/90:Bo73 (mp) yrkande 3.I mp-motionen 1989/90:Bo73 yrkande 2 föreslås att en bo- ochbrukarplikt bör gälla för ny fastighetsbildning på landet isyfte att främja ett levande lantbruk och motverka spekulation ijordbruksfastigheter.Utskottet kan inte tillmötesgå förslaget i motion 1989/90:Bo73(mp) yrkande 2 om införande av en bo- och brukarplikt. Ensådan ordning skulle, som också anförs i jordbruksutskottetsyttrande, innebära en inskränkning i grundläggande fri- ochrättigheter och strida mot 2 kap. 8 § regeringsformen. Påfrivillig väg kan dock en förvärvare av en jordbruksfastighetenligt 10 § jordförvärvslagen i vissa fall åta sig att bruka ochbo på den fastighet som han vill förvärva. Utskottet avstyrkermed hänvisning till det nu anförda motion 1989/90:Bo73 (mp)yrkande 2.I motion 1989/90:Bo72 (v) yrkande 2 begärs att skallge regeringen i uppdrag att utreda fiskefastighetsbildning isyfte att gynna möjligheterna att utveckla olika slagsvattenbruk i landet.Jordbruksutskottet har förklarat sig inte berett att i dettasammanhang förorda ett utredningsuppdrag omfiskefastigheter. Inte heller bostadsutskottet anser att ettsådant uppdrag nu bör initieras av . Motion1989/90:Bo72 (v) yrkande 2 avstyrks.Fastighetsbildning för bostadsändamål på landsbygdenEn viktig nyhet i propositionen är att det nu klargörs attmark för mindre djurhållning, mindre odling och liknande ellerviss näringsverksamhet bör kunna tillföras en bostadsfastighetpå landsbygden, om ändamålet är varaktigt ochfastighetsbildningen inte strider mot starkare motståendeintressen (t.ex. lantbruksnäringens eller friluftslivetsintressen). Någon ändring av vad som gäller i fråga omvaraktighetskravet vid fastighetsbildning föreslås inte. Enligtföredragande statsrådet ligger det i sakens natur attvaraktighetskravet i dagens föränderliga samhälle inte börhävdas på ett överdrivet sätt. Alltjämt avseslämplighetsprövningen ske utifrån ett planmässigtbetraktelsesätt. Fastighetsbildningen skall enligtpropositionen utformas så att en god boendemiljö skapas. Isådant syfte eller för att förbättra arronderingen bör enligtpropositionen små arealer skogsmark som saknar intresse för detaktiva skogsbruket kunna läggas till en bostadsfastighet.Produktiv skogsmark i övrigt bör däremot med hänsyn till deskogspolitiska målen inte tillåtas ingå i en bostadsfastighet.Vid fastighetsbildning inom strandskyddsområden bör enligtpropositionen nuvarande praxis bibehållas. Den nybildadefastigheten bör således överensstämma med det område som får tasi anspråk som tomt enligt naturvårdslagen. Undantag bör dockaccepteras om fastighetsbildningen t.ex. främjar vården avintressanta natur- och kulturmiljöer.I två motioner behandlas fastighetsbildning för fritidsändamålpå landsbygden. I 1989/90:Bo70 (m) yrkande 2 förordas attriksdagen uttalar att större bostadsfastigheter på landsbygdenskall få bildas även för fritidsändamål. I motionen anförs bl.a.att ett ökat utbud skulle ge lägre priser och öppnamöjligheterna för fler att skaffa sig fritidshus. Jordbruketskulle enligt motionärerna gynnas genom att intäkten frånförsäljning av en eller flera fritidsfastigheter skulle ge etttillskott till verksamheten, redan gjorda investeringar i vägaroch vatten- och avloppsnätet skulle utnyttjas effektivare ochlandskapsvården kunde förbättras. De anför också att odling avfrukt eller grönsaker i begränsad skala inte torde förutsättapermanentboende och att djurhållning i mindre omfattning kanvara aktuell . I 1989/90:Bo72 (v) yrkande 1föreslås att hos regeringen begär förslag sommöjliggör bildande av fritidsfastigheter med jordbruksarealerunder vissa villkor. I motionen tas upp följande fyra villkorsom förutsättning för fastighetsbildning. Fastighetsbildningskall avse små arealer (2--3 ha) som inte är intressanta förekonomiskt bärkraftiga lantbruk och som annars blirbarrskogsbevuxna. Brukaren skall kunna visa varaktighet i sinskötsel av marken. Han skall vidare ange vilken biotop(naturtyp) som avses upprätthållas och slutligen också gynnabiologisk variation och mångfald.I motion 1989/90:Bo558 (m) yrkande 2 hemställs attfastighetsbildningslagen ändras så att det blir möjligt att pålandsbygden få till stånd större tomter än vad som är vanligt istäder och tätorter. I motion 1989/90:Bo70 (m) yrkande 3föreslås att uttalar att skogsmark och skallfå läggas till en bostadsfastighet i syfte att skapa en godboendemiljö. Motionärerna anser i motsats till vad som uttalatsi propositionen att mark i syfte att skapa "skyddszoner" mott.ex. avverkning eller skogplantering kring tomtplats bör kunnatillföras en bostadsfastighet. Enligt motionen ligger det isakens natur att det i sådana fall rör sig om försumbara ytorför skogsbruk och jordbruk.Utskottet behandlar först de motioner som tar upp frågan omfastighetsbildning för fritidsändamål och motion 1989/90:Bo558(m) och gör följande överväganden.Det förslag som förs fram i propositionen om ändrad praxisvid fastighetsbildning för bostadsändamål på landsbygden är enangelägen reform som tillgodoser ett framförtönskemål om vidgade möjligheter att på landsbygden bildabostadsfastigheter med större tomter. På förslag av utskottetbeslöt -- såsom inledningsvis anförts -- attsom sin mening ge regeringen till känna att en översyn av FBLborde göras bl.a. i vad avsåg möjligheterna att bilda störrebostadsfastigheter på landsbygden. I propositionen lämnas nu ettförslag som tillgodoser begäran i detta avseende.Utskottet har inte något att invända mot det grundläggandeinnehållet i förslaget men vill i förtydligande syfte göraföljande uttalande.Fastighetsbildning för bostadsändamål kan avse bådepermanentboende och fritidsboende. En viss åtskillnad bör enligtutskottets mening göras mellan dessa två användningssätt. Syftetmed regeringsförslaget är bl.a. att tillgodose önskemål om atttill en bostadsfastighet på landsbygden kunna lägga mark förmindre djurhållning, mindre odling och liknande eller vissnäringsverksamhet; detta under förutsättning att ändamålet ärvaraktigt och starkare motstående intressen inte lägger hinder ivägen. De skäl som motiverar ett sådant synsätt är bl.a.regionalpolitiska. Landsbygden skall kunna leva och utvecklas.Det fordras därför bl.a. att befolkningen på landsbygden gesmöjligheter att bo kvar på orten. Där det råder konkurrens ommarkresurserna bör helårsboende prioriteras framförfritidsboende i fastighetsbildningssammanhang.I normalfallet kan antas att en större bostadsfastighet förfritidsändamål inte kommer att kunna brukas på det sätt somavses med förslaget. De som bor permanent på en fastighet kansom regel förutsättas ha ett större intresse och mera tid atthävda marken och vårda landskapet än vad den fritidsboende iallmänhet har. Enligt utskottets mening bör därför störrerestriktivitet iakttas vid fastighetsbildning, som går ut på attlägga ett större arealtillskott till en fritidsfastighet.Däremot bör det vara möjligt att, i de fall en fritidsboendeavser att bedriva en viss mindre odling eller liknande som ärförenlig med ett sådant boende, tillåta att fastigheten får ettsådant omfång att verksamheten kan bedrivas. Det torde i dessafall inte bli fråga om något större arealtillskott. Oavsett omfastigheten skall användas för permanentboende eller förfritidsboende bör krävas att den mark som läggs till fastighetenutöver sådan mark som har karaktär av tomtmark varaktigt skallbrukas på ett sätt som ligger inom ramen för det ändamål förvilket fastigheten bildas.All fastighetsbildning bör självfallet anpassas till lokalaoch regionala förhållanden. Vid bedömningen av vilken omfattningsom en fastighet lämpligen bör ges är det därför också avbetydelse var den tilltänkta fastigheten är belägen. I lägen,där konkurrens om markresurserna saknas, kan t.ex. enfritidsfastighet tillåtas få ett relativt stort arealomfång. Iområden där kravet på mark från det rörliga friluftslivetsintressen är stort och konkurrens om mark råder måstebedömningen däremot vara mera restriktiv.Vad utskottet nu anfört bör vägleda tillämpningen avlagstiftningen såvitt nu är i fråga. Utskottet förordar attriksdagen med bifall till propositionen i denna del -- 3 kap. 1§ FBL -- godkänner vad utskottet nu anfört om bildande avstörre fritidsfastigheter på landsbygden. Motionerna1989/90:Bo70 (m) yrkande 2, 1989/90:Bo72 (v) yrkande 1 och1989/90:Bo558 (m) yrkande 2 avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda genom vad utskottet nu anfört.Utskottet delar den bedömning som gjorts i propositionen närdet gäller fastighetsbildning inom strandskyddsområden men villmed anledning av vad som där anförts (s. 23) erinra om att entomtavgränsning med bindande verkan endast kan ske enligt 16 §naturvårdslagen, dvs. i de fall dispens frånstrandskyddsbestämmelser medges. Det kan ändå finnas anledningatt såsom föreslagits i propositionen i förrättningshandlingarnaredovisa vilken del av marken som är avsedd som tomtmark.När det gäller frågan om mark skall kunna läggas till enbostadsfastighet som en skyddszon på landsbygden anser utskotteti likhet med föredragande statsrådet att sådanfastighetsbildningsåtgärd som regel inte bör komma i fråga. Detutesluter emellertid inte att mark kan böra läggas till enfastighet av hänsyn till boendemiljön och fastighetensarronderingsförhållanden. I sådana fall bör det vara fråga ommindre områden som inte har något större värde för jord- ochskogsbruket. Med det anförda tillstyrker utskottet vad ipropositionen anförts om s.k. skyddszoner och avstyrkermotion 1989/90:Bo70 (m) yrkande 3.I två motioner tas upp ytterligare ett par frågor omlämplighetsprövningen vid fastighetsbildning. I motion1989/90:Bo71 (c) yrkande 2 begärs ett riksdagenstillkännagivande om vikten av att det vid fastighetsbildning förfritidsändamål klart framgår att fritidsboendeintressen inte fårleda till att jordbruksföretag i ett senare skede tvingas attändra eller lägga ned sin verksamhet.