bet · GE01BoU2 · 1990-09-20 00:00:00 — Krav på hörselslingor (mom. 6), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Som flera" och slutar med "till känna" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att byggnormernas omfattning kan reduceraskraftigt och att kvarvarande normer dessutom helt kan uttryckasi form av funktionskrav. I den nu diskuterade frågan innebär ensådan utformning att det är kravet på tillgänglighet ochanvändbarhet för bl.a. hörselskadade som bör fastslås. Däremotbör man inte i normerna detaljerat föreskriva i vilka typer avlokaler en speciell teknisk lösning e.d. bör användas. Det fårförutsättas att resp. byggherre och byggnadsnämnd bättre kanbedöma de lokala behoven och hur kravet på tillgänglighet bästkan uppfyllas i det enskilda fallet. Mot denna bakgrund börmotionerna 1989/90:Bo504 (fp), 1989/90:Bo514 (s), 1989/90:Bo520(fp) och 1989/90:Bo531 (mp) avstyrkas.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6.beträffande krav på hörselslingoratt avslår motionerna 1989/90:Bo504, 1989/90:Bo514,1989/90:Bo520 och 1989/90:Bo531,8. Utredning om kontroll av hörselslingor (mom. 7,motiveringen), och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med"De krav" och slutar med "det anförda" bort ha följande lydelse:De krav på tekniska installationer m.m. som ställs ibyggnadslagstiftningen på nya byggnader bör givetvis uppfyllasäven efter det att byggnaden tagits i bruk. Att så verkligenblir fallet torde underlättas om byggnormernas utformning istörre utsträckning medger lokalt anpassade lösningar. Vadgäller den aktuella frågan om hörselslingornas funktion börfastighetsägarna och lokalinnehavarna kunna påverkas att i högregrad ta sitt ansvar genom att brister påpekas av olika berördaparter. Motion 1989/90:Bo516 (fp) avstyrks.9. Kravet på tillgänglighet (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "har" och på s. 11 slutar med "ifråga" bort ha följande lydelse:Plan- och bygglagen har givit kommunerna ett större inflytandeöver utformningen av bostadsområden och övriga byggnader än vadsom var fallet. Detta inflytande får dock inte innebäraatt kommunerna underlåter att hävda kraven i PBL i nu berörtavseende. Handikappades självklara rätt att på lika villkor fådelta i samhällslivet får inte göras beroende av en välvilliginställning från resp. kommuns sida. Utskottet ser mot dennabakgrund allvarligt på de uppgifter om att tillgänglighetskraveteftersatts som förs fram i den aktuella motionen.Det är angeläget att vinna klarhet i hur tillämpningenav PBL med nybyggnadsföreskrifter har påverkat efterlevnaden avtillgänglighetskravet. Utskottet ansluter sig därför tillförslaget i partimotion 1989/90:Bo243 yrkande 1såvitt nu är i fråga om att en översyn bör genomföras avtillämpningen av PBL i det aktuella avseendet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10.beträffande kravet på tillgänglighetatt med anledning av motion 1989/90:Bo243 yrkande 1såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. Kravet på parkeringsutrymme i PBL (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Som anförs" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Föregående år avstyrkte utskottet ett motionsförslag om attparkeringsskyldigheten enligt 3 kap. i PBL skulle tas bort.Utskottets ställningstagande föranleddes bl.a. av den pågåendes.k. Mot utskottets beslut avgavföreträdare för kommunisterna och enreservation med följande lydelse:Under 1950- och 1960-talen dominerades stadsplanemödorna ivårt land av kravet på biltrafikleder och bilparkering.Parkeringsnormerna var inte bara starkt styrande utan ocksåproblemskapande. Kollektivtrafiken sågs inte som något reelltalternativ.Nu domineras städernas utrymmen och stadsbilden av bilen.Biltrafiken är det största hotet mot miljön -- särskilt i destörre städerna. Planeringsmödorna går ut på att begränsabiltrafiken och finna mer tekniskt avancerade kollektivalösningar som bidrar till en förbättring av miljön.Samtidigt har den otidsenliga parkeringsskyldigheten förtsöver från den äldre lagstiftningen till . 15 § 1 stycket p. 6 stadgas sålunda att lämpligt utrymmeför parkering, lastning och lossning av fordon i skäligutsträckning skall ordnas på tomten eller i närheten av denna.Denna bestämmelse har enligt utskottets mening nu blivit etthinder för kvalitetslösningar vid planering och byggande i vårastörre tätorters centrala delar där bristen på mark är påtagligoch miljön inte tål en ökad bilbelastning.Enligt utskottets mening finns redan i PBL:s 2 kap. 4 § 1stycket p. 4 den nödvändiga grundvalen för en allsidig ochhänsynsfull trafiklösning. Där stadgas att inom områden medsammanhållen bebyggelse bebyggelsemiljön skall utformas medhänsyn till behovet av trafikförsörjning och god trafikmiljö. Imotiven till denna bestämmelse (prop. 1985/86:1 s. 119) pekardepartementschefen särskilt på behovet av en sammanvägdhelhetsbedömning av skilda trafikantgruppers behov och påbehovet av en bra kollektivtrafik.Mot bakgrund av det nu anförda kan enligt utskottets meningparkeringsskyldigheten i 3 kap. tas bort.Under det gångna året har inga förslag kommit från regeringeni den aktuella frågan, och inget tyder heller på attparkeringsköpsutredningen kommer att leda fram till någonavgörande omprövning av den nuvarande lagstiftningen. Mot dennabakgrund är utskottet berett att biträda förslaget i den nuaktuella motionen. bör således med anledning av motion1989/90:Bo517 (v) yrkande 3 begära att regeringen snaraståterkommer till med förslag till ändringar i PBL sominnebär att det generella kravet på parkeringsutrymme påtomtmark som återfinns i 3 kap. 15--16 §§ tas bort.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13.beträffande kravet på parkeringsutrymme i PBLatt med anledning av motion 1989/90:Bo517 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Obligatoriska elmätare och varmvattenmätareAgne och (båda c) anför:Centerpartiet har redovisat ettheltäckande energipolitiskt program där olika åtgärder för enbättre energihushållning utgör en viktig del. sammanfattades de viktigaste energipolitiskautgångspunkterna i partimotion 1989/90:N446. Ett flertal av deåtgärder som tas upp i denna motion syftar till samma sak somintentionerna bakom den aktuella mp-motionen. Vi delar såledeshelt inställningen att åtgärder måste vidtas för atteffektivisera och reducera användningen av elenergi. För attuppnå nödvändiga elbesparingar krävs det insatser såväl fråndistributionsföretag och storförbrukare som från det enskildahushållet. Individuell el- och varmvattenmätning utgör givetvisett stöd för det enskilda hushållets besparingsåtgärder. Vi äremellertid inte beredda att förorda lagstiftningpå detta område. Genom frivilliga överenskommelser understöddaav en kombination mellan olika informations- ochstimulansåtgärder bör motsvarande resultat ändå kunna uppnås.Vad gäller förbrukningen av hushållsel är det också av störstavikt att den energisnåla teknik för vitvaror m.m. som redanfinns tillgänglig används i största möjliga utsträckning.2. Normer för daghemKnut , och (alla m)anför:Moderata samlingspartiets principiella inställning tillbehovet av byggnormer framgår av flera reservationer till dettabetänkande. I dessa framhålls bl.a. att omfattningen av denuvarande normerna starkt kan reduceras och att kvarvarandenormer helt bör utformas som funktionskrav. Med en sådanutformning av byggnormerna undviks sådana orimliga konsekvensersom exempelvis att ett helt daghem kan stoppas bara för att ettdetaljkrav på viss takhöjd inte är uppfyllt. Enligt våruppfattning är det i stället väsentligt att en bra ochfungerande helhetslösning uppnås. Därvid bör bedömningenfrån de berörda parterna spela en väl så stor roll som olikakommunala tjänstemäns uppfattning.Vad gäller den aktuella frågan om normer för daghem synes intebara byggnadslagstiftningen ställa till problem fördaghemspersonal och föräldrar. En rad andra lagkomplex --socialtjänstlag, arbetsmiljölag, hälsoskyddslag osv. -- meddelvis motstridiga krav kommer här in. Även på dessa områden harmoderata samlingspartiet i olika sammanhang drivit sinprincipiella inställning för avreglering och förenkling.