bet · GE01UU8 · 1990-11-22 00:00:00 — Dessa skäl talarklart och tydligt emot att ansöka om medlemskap.Dessutom talar följande fyra skäl emot en ansökan:Konstitutionellt: Innan medlemskap kan träda i kraft måstegrundlagen ändras, eftersom ett EG-medlemskap kommer att innbäraatt överlåter beslutsrätt till överstatliga organ.Enligt president kommer det framtida EGatt fatta av de beslut som tidigare fattats avnationella parlament. En så allvarlig försämring av landetssuveränitet kan inte få ske utan omfattande diskussion. Ännusaknas en bred och omfattande EG-debatt i . Beslut ommedlemsansökan kan därför inte pressas fram i stor hast. Detbeslut som fattas -- oavsett vilket -- måste vara resultat av enbred debatt där hela folket getts möjlighet att delta.Utrikes- och säkerhetspolitiken: EG har redan fattat beslutatt samordna sin utrikes- och säkerhetspolitik. En snar svenskmedlemsansökan är att meddela hela världen att vi avser att inomnågra år uppge vår självständigt förda utrikespolitik.En sådan signal i dagens värld, präglad av tilltagande spänningmellan Nord och Syd, vore djupt olycklig. Den skulle allvarligtskada anseende och roll i världspolitiken, framför alltbland den tredje världens utsugna och förtryckta stater.Bunden anpassningspolitik: Att ansöka om medlemskapvore också att meddela att vi avser att ge upp alla svenskalagar och regler som strider mot . På ett flertalområden innebär detta försämringar som drabbar både människa ochmiljö.Felaktig tidpunkt: Oavsett vad man anser om EG kan mankonstatera att EG inte avser att ta in nya medlemmar förrän denförsta centrala integrationsprocessen avslutats l993. Efter 1993kan det vara aktuellt med nya medlemmar. har därföringen anledning att jäkta fram. Att avvakta beslut ommedlemansökan innebär dessutom att bilden av EG klarnar. 1993vet vi mycket mer om vilken typ av EG vi har att ta ställningtill. Det kommer också att underlätta den politiska diskussionenom EG och det definitiva ställningstagandet till ansökan ommedlemskap. Det finns således inga skäl att under stor tidspressnu hasta fram ett beslut. Ett eventuellt beslut om ansökan ommedlemskap och förhandlingsmandat måste då fattas av Sverigesriksdag.Vad gäller EG torde den regeringskonferens som inleds om någraveckor ge ökad klarhet vad beträffar det utrikespolitiskasamarbetet. Men som tidigare framförts måste varje seriössäkerhetspolitisk analys utgå från inte bara ett europeiskt utanäven ett globalt synsätt.Östeuropa riskerar att bli något av en bakgård till enav världens största handelsmakter på ungefär samma sätt somLatinamerika är visavi . Med lån i EG-styrda bankeroch i IMF binds upp, och folken får betala med socialnedrustning. En "välfärdsmur" hotar resas på samma plats som"järnridån" förr stod.Sverige, och EFTA borde aktivt arbeta för att motverkaen sådan utveckling. EFTA bör planera för att ge samarbetet medstaterna i hög prioritet.Även om den traditionella öst--väst-konflikten går mot sittslut så finns det fortfarande all anledning att slå vakt omSveriges självständiga utrikespolitik och roll som alliansfrineutral nation i dagens värld. Vi vet att nord--syd-konfliktenär i snabbt växande. har en unik roll i världen, i vissaavseenden som en "Syds ombudsman" i Nord. Denna roll är vikti-gare än någonsin att försvara.Iraks annektering av är inte bara ett grovt brott motinternationell folkrätt, utan har också skapat en situationdär kunnat föra över stora militära styrkor till destrategiska oljekällorna i . Konflikten har i vissaavseenden drag av en nord--sydlig konflikt.Det är uppenbart att EGs utrikes- och säkerhetspolitiskasamordning kraftigt ökat i samband med Kuwaitkrisen. EG-staterhar på USAs inrådan sänt trupper till området. I harstatsledningen klargjort att även om drar sig tillbaka frånKuwait kommer USAs trupper att stanna kvar i gulfen under långtid. har därigenom fått den militära närvaro näraoljkällorna som de länge strävat efter, och därigenom har USAskaffat sig ett avsevärt inflytande över området.År 1988 uttalade att utrikes- och säkerhetspolitisksamordning inte var möjlig med EG. Den växandenord--syd-konflikten understryker vikten av att hålla fast viddetta beslut. EG syftar till att bli en västeuropeisksuperstat. som alliansfri nation kan under ingaomständigheter ansluta sig till något sådant.Med anledning av vad som ovan anförts avstyrker utskottetyrkande 3 (delvis) i motion U501 (fp) och yrkande 7 i motionU503 (m), förklarar yrkandena 6 och 11 i motion U518 (c)besvarade med vad utskottet anfört samt tillstyrker yrkandena 12 och 3 i motion U515 (v), yrkandena 2 och 3 i motion U519 (mp)samt yrkandena 1, 3, 4 och 5 i motion U523 (mp).dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande vidare Europasamarbeteatt med bifall till yrkandena 1, 2 och 3 i motion1989/90:U515, yrkandena 1, 2 och 3 i motion 1989/90:U519 samtyrkandena 1, 3, 4 och 5 i motion 1989/90:U523, med besvarande avyrkandena 6 och 11 i motion 1989/90:U518 samt med avslag påyrkande 1 och ifrågavarande del av yrkande 3 i motion1989/90:U501 och yrkandena 1 och 7 i motion 1989/90:U503 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. vidare Europasamarbete (mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet noterar" och på s. 23 slutar med"utskottet anfört" bort ha följande lydelse:Det är sedan den första stora politiska stridenom relation till EG (EEC) rasade. Likheterna mellan dåoch är förbluffande stora, framgår det av sista delen av TageErlanders memoarer (-- Samtal med ).Erlanders varningar för EGErlander träffade Socialistinternationalen i i juli1961. Det var, berättar han, "en dyster upplevelse". Han fickklart för sig att EEC var något mycket mer än en ekonomiskgemenskap: "Många talade om att EEC var en förstärkning av denAtlantpakt som vi av politiska skäl inte kunnat ansluta osstill." ville gärna ha ett fördjupat ekonomisktsamarbete: "Här har du vårt dilemma. Vi var intresserade avsamarbete. Vi ville ta bort alla handelshinder. Men vi villeinte uppge vår självbestämmanderätt. "påpekar: "Vi befann oss i den farligaste situationsom man kan placera sig i när det gäller utrikespolitiken. Vi saoss driva neutralitetspolitik. pågick enopinionsbildning mot denna politik som vi inte bemötte. "gick dock till mottattack motnäringslivets EEC-propaganda. Han höll sitt berömda Metalltal påMetallarbetarförbundets kongress. Däri tog han naturligtvis uppneutraliteten. Men, berättar han i memoarerna, "den punkt somblev mest omdiskuterad i den offentliga debatten var när jagframhöll att vi ville bevara så mycket som möjligt av vårsjälvständighet och vårt oberoende även när det gäller vårinrikespolitik".Erlander skulle alltså knappast ha skrivit under på någonEG-anpassningsformel som säger att neutralitetspolitiken utgördet enda hindret för EG-medlemskap. Han berättar i memoarerna:"Jag ställde frågan: Skulle vi haft möjlighet attdriva den krispolitik som blev av så stor betydelse för densvenska ekonomin, om vi hade varit beroende av de övrigaeuropeiska länderna, där man överallt fördeen mycket mera konservativ politik än vad gjorde? "betonade också i Metalltalet att han ville behållasvensk beslutanderätt över "den ekonomiska politiken,skattepolitiken, socialpolitiken, arbetsmarknadspolitiken,jordbrukspolitiken, kapitalrörelserna, tullarna etc". 1990skulle han förmodligen ha förlängt uppräkningen medmiljöpolitiken, konsumentpolitiken, hälsopolitiken.EEC-anhängarna blev upprörda, kallade Metalltaletför "demagogiskt" och publicerade en ledare på förstasidan med direkt adress till Metallkongressens ombud där dethette att "en försämrad konkurrensförmåga på grund av att viställs utanför den gemensamma marknaden kommer i hög grad attdrabba just era medlemmar".Erlander kommenterar: "Där fanns naturligtvis många som kändeen äkta oro för att 50-talets exempellösa expansion av svenskindustri och handel skulle brytas om vi blev stående utanförEEC. Där fanns säkert också de som hade hoppats att en fastanknytning till EEC skulle framtvinga en mera konservativinriktning av den ekonomiska politiken i . "syn på EEC kan sammanfattas i fem punkter:1. För var det uppenbart att EEC var ensammanslutning med politisk innebörd, inte bara ekonomisk.Därför vore EG-medlemskap oförenligt med trovärdig neutralitet.2. För var det tydligt att EEC utgjorde ett hot motsvensk suveränitet.3. För var det självklart att svensk anpassning tillEEC inte enbart skulle drabba neutralitet och suveränitet utanockså medföra avbräck för den "svenska modellen" över hela detpolitiska fältet, från arbetslöshetsbekämpning tillsocialpolitik.4. För framstod EEC-anhängarnas motiv som dubbla: hananade bakom den påstådda omsorgen om ekonomi enpolitiskt betingad strävan att förändra hela densocialdemokratiskt präglade "svenska modellen", med ATP, allmänsjukförsäkring, etc., till en mer konservativt inriktadEEC-modell.5. För stod det klart att EEC knappast skulle ta emotSverige som medlem utan betydande svenska uppoffringar eller,som han uttrycker det i memoarerna: "Jag ställde då frågan omdet var så säkert att de stora makterna ute i varintresserade av . Vi kanske inte blir mottagna med öppnaarmar om vi försöker behålla mer av vår suveränitet än de andraeuropeiska staterna får behålla. "Såvitt utskottet kan finna är problemet 1990 i allt väsentligtdetsamma som 1961 -- men med den försvårande skillnaden att EGsintegration och överstatliga karaktär har fördjupats på ett sättsom knappast kunde ana.Utskottet har ovan s. 21--25 berört EGs utveckling tillmilitärpakt, vilket givetvis omöjliggör varje form av allvarligtmenad neutralitet för EG-medlemmar. Utskottet konstaterar ocksåatt regeringen varken i nu aktuell skrivelse eller i annatsammanhang har berört de allvarliga problem för neutralitetensom uppstår om skulle bli underkastat de paragraferi EG-avtalen som tas upp i motion 523, yrkandena 3, 4 och 5.Enligt 113 § skall EG-medlemmar bedriva en"gemensam handelspolitik", vilken skall baseras på "enhetligaprinciper, särskilt beträffande tulltariffer, ingående av tull-och handelsavtal, uppnåendet av enhetlighet beträffandeliberaliseringsåtgärder, exportpolitik och åtgärder för attskydda handeln, däribland sådana som vidtas vid fall av dumpingeller subsidier". Enligt utskottet är en anslutning till EGsgemensamma handelspolitik enligt 113 § icke förenlig medtrovärdig neutralitet i anda.Enligt Kol- och Stålunionens stadga 59:3 måste EG-medlemmarunderkasta sig centrala EG-beslut om "allockering avgemenskapens resurser" vid fall av "allvarlig brist" på någonprodukt inom dess jurisdiktion. Enligt utskottets mening innebärdetta att EG-medlem i kris- eller krigstid kan tvingas levererastrategiska varor till annan EG-medlem på ett sätt som står istrid med om neutrala staters beteende.Enligt Euratoms stadga, 52 §, är EG-medlem förpliktad attunderkasta sig Euratoms gemensamma försörjningspolitik ochoptionsprivilegium beträffande "malm, råvaror och specielltklyvbart material". Enligt utskottets mening är anslutning tilldenna paragraf inte förenlig med trovärdig neutralitetspolitik iHaagkonventionens anda och inte heller med den svenskauppfattningen att kärnvapen skall förbjudas och att kärnkraftenskall avvecklas.EG-medlemskap innebär också allvarliga inskränkningar i svensksuveränitet. Vid ett medlemskap skulle vi få samma status somt.ex. ett mycket marginellt medinflytande iEG-organen som belöning för tvång att underkasta oss tusentalsmajoritetsbeslut . Vid EG-anpassning blir läget merkomplicerat. EFTA strävar efter formaliserat medinflytande inomramen för EES, vilket EG avvisar. I det läget talar EFTA ommedinflytande via "osmos", dvs. en sorts informelllobbyverksamhet från EFTAs sida inom EG. Man talar om"tvåpelarmodellen", varmed man menar att EFTA och EG i sammaärenden skall fatta autonoma beslut som alltid skall bli lika.Det är detta som utrikesminister har raljerat med somEES-problemet med cirkelns kvadratur. Man kan misstänka attEES-modellens "osmos", "tvåpelarmodell" , etc. är konstruktionersom utformats av EG-anhängare i syfte att få fullt EG-medlemskapatt vid en jämförelse framstå som det mindre onda.EG-medlemskap innebär bl.a. att en ny medlem måste anta heladen betydande lagstiftning som EG åstadkommit (acquiscommunautaires) sedan organisationen bildades, dvs. omkring 80000 sidor lagtext. Även om vissa övergångsarrangemang kangodtas, handlar det inte om något ömsesidigt tagande ochgivande, utan om ensidig anpassning av den nya medlemsstatentill . För den pågående EG-anpassningen gällerdetsamma "i relevanta delar", dvs. beträffande alla "acquis" somgäller den inre marknaden. För del har listor på fleratusen lagtexter publicerats. En del av dem är naturligtvisöverspelade eller harmlösa, t.ex. rent praktiska standarder somhelt saknar miljö- eller hälsorelevans. Men i hundratals fallhandlar det om regler som syftar till att upprätthålla högsocial, miljömässig eller hälsonivå. Allt från folkpensionertill resthalter av bekämpningsmedel på tomater berörs. Man kanalltså konstatera att större delen av den "svenska modellens"reformverk nu skall ersättas med EGsregelverk.Erlander misstänkte att de svenska EEC-anhängarna bakvägen viaEEC ville införa högerns och politik, som förlorati val efter val. Var och en som studerar vad det är som Sverigemåste offra av den svenska modellen för att uppnå EG-anpassning1990 måste komma till slutsatsen att misstankekvarstår. Det är sannerligen inget politiskt neutralt samhällesom åstadkoms genom EGs "acquis" utan ett samhälle som präglasav moderat-liberala värderingar.Erlander anade att EEC knappast skulle släppa in omSverige kom med stora förbehåll i bagaget. lovade i attregeringen "inte skulle acceptera någon social nedrustning,försämrad miljö, minskat konsumentskydd, urholkad arbetsrätt,eftergifter på jämställdhetsområdet eller försämradearbetsvillkor" som pris för EG-anpassningen. Den 22 mars 1989avgav statsministern ett liknande kategoriskt löfte. De löftenahar senare inte upprepats. Regeringen har nämligen insett att EGinte tänker tillåta att plockar russinen är kakan --vilket man ju kan förstå från EG-synvinkel.Sammanfattningsvis: De fem centrala problemen för pågrund av en EG-anslutning, som pekade på iMetalltalet 1961, kvarstår oförändrade eller försvårade 1990.Utskottet vill här ytterligare, med stöd i dokument frånsvenska myndigheter och EG-institutioner, belysa två grundpelareför svenskt samhällsliv som kommer att drabbas negativt avsvenskt EG-medlemskap.EG skadar svensk demokratiDen svenska delegationen i har ägnat ett 8-sidigt PMtill () åt att rapportera från enkonferens i Brygge om de institutionella förändringar som nupågår inom EG. Till en början fastslås att EG nu håller på attomvandlas "från ekonomisk integration till en union av politisknatur". PM-et konstaterar också att utrikespolitiken nu heltkommer att integreras i EG, medan den formelltbehandlats i ett särskilt regeringssamarbete (EPS) vid sidan omEG.PM-et skildrar den interna EG-debatten om demokratin. Efterenhetsakten och vitboken om den inre marknaden har diskussionenfrämst gällt "risken för en tilltagande Bryssel-baseradcentralisering av beslutsmakten och ett s k demokratiskt deficiti Gemenskapen". Det relativt maktlösa EG-parlamentet harskissat en modell för "en europeisk union av federal typ" därparlamentet skulle ha lagstiftande makt. Mot det harkommissionspresident ställt en kompromiss därEG-parlamentets inflytande ökas ett tuppfjät. kanändringsförslag från EG-parlamentet bli beslut om de dels fårstöd av Kommissionen, dels av två tredjedelar av Rådet; enligtDelors kompromiss skulle EG-parlamentets ändringsförslag gåigenom om de får stöd av Kommissionen och får mindre än enmajoritet emot sig i Rådet.Men, heter det i PM-et," t.o.m. denna relativt blygsammaökning av parlamentsinflytandet skulle om man får tro deltagarnai vara svårt att få gehör för i Rådet".En särskild aspekt av EG-strukturen är bristen på öppenhet ochoffentlighet. Bland annat får inte Rådets ställningstagandenredovisas för EG-parlamentet. Enligt PM-et lämnar "detnuvarande systemet ur demokratisk synpunkt mycket övrigt attönska".Detta bistra faktum belyses ytterligare bl.a. av läget iDanmark: av 1472 lagar som antogs med direktverkan i Danmark1989, hade 1 250 beslutats av EG, bara 222 av danskafolketinget. av de lagar som stiftas för danskafolket fastställs alltså av EG. Sammanlagt gäller i EG 33 053direktiv och förordningar, medan motsvarande antal gällandedanska lagar och förordningar är 6 345. (Källa: , "Folkestyret og EF". )I en rapport från resa till 1990 för att studera EG-situation, konstaterasockså att den danska regeringen strävar efter att bekämpa dets.k. "demokratiska underskottet" i EG (iKöpenhamn, ).Utskottet måste därför konstatera att EGs nuvarandemedlemsstater må vara demokratier, men EG är ingen demokrati!Enligt utskottets mening kan inte gå in som delstat ien icke-demokratisk union i hopp om att eventuellt senare kunnamedverka till att demokratisera densamma. Det är synnerligenanmärkningsvärt att regeringen i sin skrivelse inte med ett ordberör den diskussion om EGs demokratiska "underskott" som försinom EG och i rapporter från svenska diplomater i Bryssel.Utskottet anser det helt omöjligt att förorda svensktmedlemskap i en överstatlig politisk union som icke är endemokrati.EG hotar den fulla sysselsättningenEnligt vad utskottet erfar visar en färsk rapport frånrådspresidenten till statscheferna i det EuropeiskaRådet, daterad , att EGs ekonomiska ochmonetära union kommer att hota den svenska politiken för fullsysselsättning.Carli beskriver hur EG skall bilda en ekonomisk union med enenda valuta och gemensam valutapolitik som bygger påprisstabilitet. Valutapolitiken skall fastställas av en endamyndighet, som får bestämma penningpolitik och räntepolitik föralla delstater inom den ekonomiska unionen.Detta innebär enligt att de enskilda staternas suveräniteti valuta- och skattepolitiska frågor överlämnas till dennamyndighet.Han hävdar att målet för den nya samlade ekonomiska unionen ärprisstabilitet. Vid konflikter mellan prisstabilitet ocharbetslöshet skall prisstabiliteten ha företräde.Underskott i de enskilda ländernas budgetar genom reglering avpenningmängden förbjuds. Skall något göras får det bara göras påde villkor som den ekonomiska unionens centralbank bestämmer.Detta innebär att vid en EG-anslutning förlorar "detsvenska folkets rätt att sig självt beskatta". Våra ekonomiskaförhållanden och vår ekonomiska politik blir inte längre vår;den blir fastlagd av en centralbank utan demokratisk kontroll.Vi kommer inte att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitiklängre. Vi kan inte föra en aktiv konjunkturpolitik eftersomenskilda länder inte tillåts ha budgetunderskott annat än eftertillåtelse fråm den stora centralbanken.Man vill hålla nere inflation genom att hålla högarbetslöshet. har man lyckats bra med det i EG.Arbetslösheten i EG är i genomsnitt fyra gånger så hög som iSverige! Enligt utskottets mening kommer den ekonomiskapolitiken i , om och ekonomiska unionskall styra, att medföra stor arbetslöshet.Av intresse är att denna bedömning tycks delas av den danskaregeringen. Enligt ovan nämnda rapport frånkonstitutionsutskottets Danmarksbesök heter det att den danskaregeringen har invänt mot "prioriteringen av prisstabilitet" iEGs planer för EMU och krävt att "målet att uppnå fullsysselsättning skall ha minst lika hög prioritet sominflationsbekämpningen". Enligt vad utskottet erfar har dendanska regeringen dock inte fått gehör för denna önskan frånövriga EG-regeringar.Mål för EuropasamarbetetMed anledning av regeringens skrivelse med begäran om ett"positivt" riksdagsbeslut angående EG-medlemskap vill utskottetpå eget initiativ som sin uppfattning om Europasamarbetet angeföljande grundprinciper:1. Europasamarbetet skall vara öppet på lika villkor för allaEuropas nationer och regioner; gränser för människorsrörelsefrihet skall rivas på jämlikt sätt i hela världsdelen.2. Europasamarbetet skall vara öppet mot resten av världen ochinte ta formen av en "Fästning "; inga utomeuropéer skallfå svårare att komma till än de har att kommatill dagens splittrade Europa.3. Europasamarbetet skall stärka freden och minska risken förnya militära konfrontationsmönster; skall intebli en ny militär supermakt.4. Europasamarbetet skall stärka demokratin och gynna lokaltoch regionalt självbestämmande; endast beträffande få, viktigagränsöverskridande problem (t.ex. beträffande vissa miljöskadoroch grundläggande mänskliga rättigheter) bör bindande beslutfattas på alleuropeisk nivå. I övrigt bör grundregeln vara attmakten flyttas ner till regional och lokal nivå.5. Europasamarbetet skall ske i former som minskar miljöskadoroch sociala klyftor. Gränshinder för varor, kapital och tjänsterskall undanröjas, förutsatt att detta inte leder till risk förmiljöskador och sociala orättvisor.6. Europasamarbetet skall gynna mångfald och motverka politisklikriktning; i stället skall enskilda länder och regioner kännastimulans att fungera som förbilder, t.ex. genom mer avanceratmiljöskydd eller mer solidarisk socialpolitik.Utskottet konstaterar att som stat ärmedlem i minst ett 30-tal mellanstatliga europeiskasamarbetsorganisationer -- från till (ESK) och FNs Ekonomiska kommission förEuropa (ECE). ECE är faktiskt just det många efterlyser,nämligen en alleuropeisk miljöorganisation med kontrollverktyg.ECE, som har 33 medlemmar, stod bakom vårens miljökonferens iBergen och har åstadkommit flera internationellamiljökonventioner, bl.a. ett avtal om minskning avgränsöverskridande luftföroreningar som övervakas med hjälp av95 mätstationer. Vid sidan om statliga organisationer finnsdessutom över 500 ickestatliga europeiskasamarbetsorganisationer med svenska medlemmar. Någon risk föratt skulle "isoleras" föreligger därför inte.Europarådet håller på att utvecklas till ESKs parlament. Omockså ECE integreras i en gemensam struktur och enmiljömyndighet efter mönster av kommission förmänskliga rättigheter inrättas, skulle ett permanentalleuropeiskt nätverk, ett , ett FN,faktiskt vara på väg.Enligt utskottet bör strävan inriktas på att skapaett sådant permanent alleuropeiskt nätverk. Detta bör med bifalltill yrkandena 1 och 2 i motion U515 (v), yrkandena 1, 2 och 3 imotion U519 (mp), yrkandena 1, 3, 4 och 5 i motion U523 (mp) gesregeringen till känna. Motion U515 (v), yrkandena 1 och 2,motion U518 (c) yrkande 6 (delvis) och yrkande 11 får ansesbesvarade, medan motionerna U501 (fp) yrkande 3 och motion U503(m) yrkandena 1 och 7 avstyrks.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande vidare Europasamarbeteatt med bifall till yrkandena 1 och 2 i motion1989/90:U515, yrkandena 1, 2 och 3 i motion 1989/90:U519 och 1,3, 4 och 5 i motion 1989/90:U523, med besvarande av yrkande 3 imotion 1989/90:U515 och yrkande 6 och 11 i motion 1989/90:U518samt med avslag på yrkandena 1 och 3 (delvis) i motion1989/90:U501 och yrkandena 1 och 7 i motion 1989/90:U503 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Rättsliga och institutionella frågor (mom. 3)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Inledningsvis vill" och på s. 26 slutar med "motion522 (mp)" bort ha följande lydelse:Enligt regeringsformen (10:5) kan beslut av visst slag "ibegränsad omfattning" överlåtas till mellanfolklig organisation.Det betyder, enligt utskottets mening, att medlemskap i mot nu gällande regeringsform!Regeringskansliet har dessutom i en promemoria diskuterat omett är förenligt med gällande grundlag. Enligtregeringskansliet skulle detta vara fallet. Men såväl högstadomstolen som regeringsrätten anser i remissvar attgrundlagsändring sannolikt är nödvändig för EES-avtal.Mot denna anledning anser utskottet att regeringens strävanatt förmå att ge regeringen fria händer att förhandlaom ett EG-medlemskap -- som alltså nu är grundlagsstridigt -- ärytterst märkligt.