bet · GE01SkU9 · 1990-12-05 00:00:00 — ladeorganisationskommittén fram betänkandet (SOU 1990:18) Lag omfolkbokföringsregister m.m. , den 21december 1989, hade folkbokföringskommitté, somarbetade med en ny folkbokföringslag, genom tilläggsdirektivfått i uppdrag att överväga och lämna förslag till åtgärdersom förhindrar att någon med hjälp av personnummer kan sökarätt på en person i syfte att utöva våld, hot ellertrakasserier. betänkande (SOU1990:50) Ny folkbokföringslag lades sedan fram ,efter organisationskommitténs förslag omfolkbokföringsregister. betänkandehar varit föremål för remissbehandling till början av hösten1990 och bereds i finansdepartementet.MotionenI motion Sk25 av m.fl. (fp) hävdas attförslagen har lagts fram för i fel ordning.Föreskrifterna i en registerlag måste enligt motionennaturligtvis styras av de materiella bestämmelserna omverksamheten och dess organisation. Det finns somdatainspektionen framhållit svårigheter förknippade med attta ställning till lagregleringen av registerfrågorna förstoch den materiella regleringen av folkbokföringsverksamhetensenare.Konstitutionsutskottets bedömningRiksdagens principbeslut innebär att den nyafolkbokföringsorganisationen skall genomföras den 1 juli1991. Uppbyggnaden av ADB-stöd förfolkbokföringsverksamheten förutsätter att registerlag förfolkbokföringen antas så tidigt att det finns möjligheteratt bygga upp det ADB-system som lagen kräver. mening hade det självfallet varitatt föredra om folkbokföringslagen kunnat behandlassamtidigt med folkbokföringsregisterlagen.Folkbokföringskommitténs arbete kunde dock inte slutförasförrän efter det att organisationskommitténsbetänkande lades fram, vilket medfört att det brustit i dentidsmässiga samordningen. Detta bör emellertid enligtkonstitutionsutskottets mening inte få medföra atttidpunkten för omorganisationen förläggs senare än riksdagenbestämde 1987. avstyrker motion Sk25yrkande 1.2. Centralt referensregisterPropositionenEnligt 1 § förslaget till folkbokföringsregisterlag skallför vissa ändamål med hjälp av automatisk databehandlingföras ett lokalt folkbokföringsregister för varje lokaltskattekontors verksamhetsområde och ett centraltreferensregister för hela landet. Det centralareferensregistret får användas för handläggning avfolkbokföringsärenden som enligt folkbokföringslagen ellerannan lag eller förordning prövas av skattemyndigheten, förframställning av personbevis och andra registerutdrag, föruttag av folklängder och andra samlingar av uppgifter förförvaring hos statliga arkivmyndigheter och för planeringoch tillsyn av folkbokföringsverksamheten. Riksskatteverketär enligt 5§ i förslaget registeransvarigt för detcentrala referensregistret, och skattemyndigheten i länet äransvarig för uppgifter i detta register som avser en personsom är eller senast har varit folkbokförd inom myndighetensverksamhetsområde eller som av myndigheten tilldelatspersonnummer utan att vara folkbokförd i Sverige.I propositionen framhålls att förutsättningarna förinrättande och förandet av ett centralt register hänger närasamman med frågan om terminalåtkomsten till det lokalaregistret inom de olika skattekontorens verksamhetsområde.Eftersom terminalåtkomst mellan de olika skattekontorensregister inte tillåts i förslaget måste ett lokalt registerkompletteras med ett register utan den snäva geografiskaavgränsningen. Det behövs enligt propositionen ett centraltregister med vissa grundläggande referensuppgifter som allafolkbokföringsmyndigheter har tillgång till för att ettärende som berör mer än ett lokalt skattekontor skall kunnahandläggas så smidigt som möjligt och på ett riktigt sätt.Bl.a. måste dubbelregistrering självfallet kunna undvikas.Referensregistret skall enligt propositionen användas föratt lokalisera personer som är folkbokförda utanförskattekontorets verksamhetsområde, t.ex. när meddelande omflyttning kommer in. Med hjälp av ett register som omfattarhela befolkningen kan man få upplysning om nuvarandefolkbokföringsort och hos det aktuella skattekontoretinhämta de uppgifter som behövs för att pröva den väcktafolkbokföringsfrågan. behövs också vidtilldelning av personnummer. Det nuvarande centralapersonnummerregistret avses ersättas av ettsystem med personnummertilldelning ur det centralareferensregistret.-- I sammanhanget kan nämnas att ett delat registeransvartillämpas enligt både skatteregisterlagen (1980:343) ochutsökningsregisterlagen (1986:617).MotionernaEnligt motion Sk23 av m.fl. (m) är det intenödvändigt att införa ett nytt centralt referensregister,eftersom det finns centrala register som kananvändas för det aktuella ändamålet och det inte äroundgängligen nödvändigt att bygga upp ett nytt register(yrkande3). I motion Sk25 av m.fl. (fp)framhålls att uppgifter att hålla tillsynöver och planera folkbokföringsverksamheten inte bör fåmedföra att verket kan påverka uppgifterna i registret.Enligt motionärerna överensstämmer inte förslaget omriksskatteverkets registeransvar med datalagens bestämmelser(yrkande2).Konstitutionsutskottets bedömningI propositionen framhålls att integritetsskäl talar föratt åtkomsten till ett lokalt register inte skall bli vidareän vad som behövs med hänsyn till den verksamhet för vilkenregistret förs. Med denna begränsning behövs kompletteringgenom ett centralt register som innehåller uppgifter ompersonnummer och namn och eventuell avregistrering samthänvisning till aktuellt lokalt register. Det centralareferensregistret som således innehåller endast ett fåtalslag av personuppgifter ger möjlighet att tillgodose högtställda integritetskrav när det gäller de lokala registren.Andra centrala register t.ex. det centrala skatteregistrethämtar uppgifter från folkbokföringen och kan således intedirekt ersätta det centrala referensregistret.Konstitutionsutskottet anser mot denna bakgrund attpropositionen i denna del bör tillstyrkas och motion Sk23yrkande3 avstyrkas.Förfoganderätten till ett personregister, dvs. rätten attpåverka registrets innehåll och överföra detta till läsbarform, är tillsammans med dess ändamål avgörande för vem somskall ansvara för registret i datalagens mening. Den somförfogar över ett personregister anses som registeransvarigenligt datalagen och har vissa skyldigheter när det gällerrättelser och kompletteringar. skallanvända det centrala referensregistret för planering ochtillsyn av folkbokföringsverksamheten. Enligt propositionendröjer det innan det blir aktuellt medpersonnummertilldelning från det centrala referensregistret.Dessförinnan kan verket enligt utskottets mening inte ansesförfoga över registret. Det bör därför, som i andra handförordas i motion Sk25 yrkande2, inteföreskrivas något registeransvar för riksskatteverket.Konstitutionsutskottet förutsätter emellertid att frågansenare omprövas, om det blir aktuellt med riksskatteverketsmedverkan i tilldelningen av personnummer från det centralareferensregistret. Enligt mening börsåledes motionsyrkandet bifallas och 5§ första stycket iförslaget till lag om folkbokföringsregister utgå.3. Tillgängligheten till folkbokföringsregistrenPropositionenFolkbokföringsverksamheten i skatteförvaltningens regi böri enlighet med principbeslut skötas på lokalnivå. Datainspektionen hade i sitt remissyttrande överutredningsbetänkandet (SOU 1990:18) Lag omfolkbokföringsregister, m.m. framfört att en koncentrationav folkbokföringsuppgifter till länets skattemyndighet intevar acceptabel från integritetssynpunkt. Datainspektionenförordade därför i stället att ansvaret för folkbokföringenskulle ligga på särskilda lokala folkbokföringsmyndigheter.I propositionen föreslås ett annat sätt att komma till rättamed problemet med alltför stor koncentration avpersonuppgifter. Innehållet i ett lokaltfolkbokföringsregister skall enligt förslaget endast kunnapåverkas hos det lokala skattekontor för vars verksamhetregistret förs. Att registeransvaret enligt datalagenkopplas till myndighetsbegreppet och alltså skall vila påskattemyndigheten innebär enligt propositionen inte attövriga lokala skattekontor eller andra organisatoriskaenheter inom skattemyndigheten behöver ha terminalåtkomsttill registren. Vid en avvägning mellan rationell verksamhetoch risken för otillbörligt intrång i den registreradesintegritet som terminalåtkomst kan medföra har föredragandestatsrådet funnit det naturligt att det införs sådanabegränsningar att endast ett lokalt skattekontor harterminalåtkomst till uppgifter i det register som avserkontorets verksamhetsområde. Datainspektionen har i sittyttrande enligt 2a§ datalagen från integritetssynpunktinte funnit skäl rikta kritik mot att denna ordning införs istället för den av inspektionen tidigare förordade lösningenmed självständiga lokala folkbokföringsmyndigheter.MotionernaI motion Sk22 av och (bådas) begärs ökad terminalåtkomst så att registren kannås mellan de lokala kontoren inom en skattemyndighet. Enbegränsning av terminalåtkomsten i enlighet med förslagetinnebär att de olika kontoren inte kan hjälpa varandra ochatt resursutnyttjandet blir ineffektivt och orationellt.Motionärerna understryker också det förhållandet att det ärskattemyndigheten för länet som i förslaget, i enlighet meddatalagen, ges registeransvar och att ansvaret inte äruppdelat på kontor. En motsatt inställning framförs i motionSk23 av m.fl. (m), som understryker vikten avatt verksamheten med folkbokföring hålls klart åtskild frånskattekontorens arbete i övrigt. Motionärerna hänvisar tilldatainspektionens ställningstagande.Konstitutionsutskottets bedömningSom framhålls i propositionen måste kravet på en effektivoch rationell verksamhet vägas mot risken för otillbörligtintrång i de registrerades integritet. Utan begränsning iterminalåtkomst riskerar man en onödig spridning avuppgifter i registret, inte minst genom att uppgifterna blirtillgängliga för allmänheten hos varje skattekontor i länet.Om däremot folkbokföringsverksamheten helt avskiljs frånskattekontorens verksamhet i övrigt skulle detta troligtvisvara till nackdel från effektivitetssynpunkt.Datainspektionens ursprungliga ställningstagande till förmånför särskilda lokala folkbokföringsmyndigheter byggde på attalternativet innebar en alltför stor koncentration avpersonuppgifter till länets skattemyndighet. I det nuframlagda förslaget föreslås sådana begränsningar iterminalåtkomsten att syftet med datainspektionens förslagmåste anses tillgodosett. Inspektionen har inte heller isitt yttrande enligt 2a§ datalagen frånintegritetssynpunkt haft några invändningar mot förslaget.Med hänsyn till vad sagts innebär propositionensförslag enligt mening att behovet avintegritet för den enskilde och kravet på rationalitet ocheffektivitet fått en väl avvägd lösning.Konstitutionsutskottet tillstyrker propositionens förslagoch avstyrker motionerna Sk22 och Sk23 yrkande1.Konstitutionsutskottet vill emellertid framhålla att detföreligger en osäkerhet kring de praktiska konsekvenserna avatt folkbokföringen och beskattningen betraktas som skildaverksamhetsgrenar oavsett om de ingår i sammaorganisatoriska enhet. Mot bakgrund av detta förhållandeförutsätter att frågan följs medstörsta uppmärksamhet inom regeringskansliet.4. Registerinnehåll, sökbegrepp ochfolkbokföringssekretessPropositionenRegisterändamålet för de lokala folkbokföringsregistrenanges i 2§ förslaget till lag om folkbokföringsregister.Ett sådant register får bl.a. användas för samordnadregisterföring av identifieringsuppgifter för fysiskapersoner och andra folkbokföringsuppgifter. Registret fårockså användas för handläggning av folkbokföringsärenden ochför framställning av personbevis och för tillhandahållandeav folkbokföringsuppgifter som myndigheter behöver för attfullgöra sin verksamhet. Enligt 6§ i förslaget fårregistret bl.a. innehålla uppgift om adress. Avpropositionens specialmotivering framgår att både bostads-och postadress avses.I propositionen föreslås som sökbegrepp i ett lokaltfolkbokföringsregister endast personnummer, namn, adress,folkbokföringsort, folkbokföringsfastighet och folkbokföringunder särskild rubrik, medborgarskap, civilstånd och -- medundantag för uppgift om adoptionsförhållande -- uppgift omfamiljerättsligt samband. Datainspektionen har framhållitatt avgörande för vilket sökbegrepp som bör få användas börvara det behov som föreligger med hänsyn tillfolkbokföringsverksamheten men har endast haft invändningarmot förslaget om registerinnehåll och sökbegrepp när detgäller adressuppgift.Skälet till att medborgarskap föreslagits som sökbegreppär att utländsk medborgarskapslagstiftning och bestämmandetav utländska medborgarskap ofta vållar svårigheter. För attkunna göra efterhandskontroller i dessa ärenden skulle detenligt propositionen vara en fördel om medborgarskap fåranvändas som sökbegrepp. Vidare framhålls att ett sådantsökbegrepp är värdefullt för kommuner, som i sin verksamhethar behov av uppgifter om t.ex. vilka olika invandrargruppersom finns företrädda i en kommun. Uppgifterna används ocksåav och av politiska partier fördistribution av valinformation på främmande språk. Ipropositionen hänvisas till att sekretesslagen ger ettvisst skydd mot missbruk av folkbokföringsuppgifter. 15§ sekretesslagen gäller sekretess i bl.a.folkbokföringsverksamheten för uppgift om enskildspersonliga förhållanden i de fall det finns särskildanledning att anta att den enskilde eller honom närståendelider men av att uppgiften röjs.MotionenI motion Sk26 av (), som hänvisar tilldatainspektionens yttrande, framhålls att uppgift ompostadress inte bör finnas i registret eftersom den inte äroundgängligen nödvändig för folkbokföringen (yrkande3). Imotion Sk25 av m.fl. (fp) framhålls att deti och för sig berättigade intresset för kommuner m.fl. attkunna söka på medborgarskap måste vika till förmån förskyddet för de utländska medborgarnas integritet.Motionärerna hänvisar till att folkbokföringssekretessen ärför svag för att detta sökbegrepp skall få användas(yrkande3). Folkbokföringssekretessen tas också upp imotion Sk23 av m.fl. (m). Motionärerna anser attsekretesskyddet för folkbokföringen i allmänhet är försvagt och bör bli föremål för en översyn (yrkande4). Imotion Sk26 framhålls att särskild sekretessprövning inteendast är en teknisk-administrativ fråga eftersom det kangälla kvinnor som behöver skydda sin identitet på grund avförföljelse (yrkande4).Konstitutionsutskottets bedömningUppgift om postadress faller enligtkonstitutionsutskottets mening inom ramen förregisterändamålet. Det finns uppenbarligen i de flesta fallför bl.a. de enskilda berörda ett stort värde i att denfaktiska postadressen finns i registret.Konstitutionsutskottet tillstyrker propositionen i denna deloch avstyrker motion Sk26 yrkande3.Konstitutionsutskottet delar däremot inte propositionensståndpunkt i fråga om det berättigade i behovet av att kunnasöka på medborgarskap i folkbokföringsregistret. De skäl somanförts i propositionen för att införa ett sådant sökbegreppväger enligt mening intetillräckligt tungt med hänsyn till den enskildesintegritetsintresse. vill isammanhanget hänvisa till att invandrarverket har andramöjligheter att tillgå än folkbokföringsregistret när detgäller att säkerställa att invandrare och flyktingar skallfå del av verkets information om deras rättigheter enligtlag. anser således att medborgarskapinte bör få användas som sökbegrepp i lokaltfolkbokföringsregister och tillstyrker följaktligen motionSk25 yrkande3.Vad gäller frågan om förstärkt folkbokföringssekretessanser att bestämmelsen i 7 kap. 15§sekretesslagen är ägnad att tillgodose den enskildes behovav integritet och möjliggöra att vissa personuppgifter ärtillgängliga för myndigheter och andra. Det bör framhållasatt ett omvänt skaderekvisit med presumtion för sekretessskulle ge som huvudregel att folkbokföringsuppgifternaskulle hållas hemliga. får erinra omatt organisationskommittén för folkbokföringen i sittbetänkande (SOU 1990:18) Lag om folkbokföringsregister m.m.anser att en sådan ordning ter sig som alltför omvälvande.Gällande bestämmelser ger också möjlighet att hemlighållabåde känsliga uppgifter och uppgifter som normalt ärharmlösa men av särskild anledning, exempelvis risk förpersonförföljelse, ändå behöver skyddas. Med hänsyn härtilloch till att frågan utretts avorganisationskommittén avstyrker konstitutionsutskottetyrkande4 i motion Sk23 om översyn av lagstiftningen isyfte att förstärka folkbokföringssekretessen.En fördel från integritetssynpunkt är bestämmelsen iförslagets 8§ om att registret får innehålla bl.a.tekniska och administrativa uppgifter som behövs för atttillgodose registrets ändamål. Med sådana uppgifter avsesbl.a. uppgift om särskild sekretessprövning. Det är då frågaom en upplysning eller spärr som ett observandum om att detfinns anledning att vara särskilt försiktig vid prövning avutlämnande av uppgift ur registret. Självasekretessprövningen skall göras för varje tillfälleuppgiften begärs utlämnad. Av propositionen framgår inteannat än att upplysningen och spärren i fråga skall räknastill kategorin tekniska och administrativa uppgifter. mening saknas skäl vidta någonsärskild åtgärd från sida med anledning avmotionsyrkandet. Motion Sk26 yrkande4 avstyrks.5. Sårbarhets- och säkerhetsfrågornaPropositionenI propositionen understryks att det är särskilt viktigtatt ADB-stödet för folkbokföringen utformas så attsäkerhetsaspekterna blir beaktade på ett fullttillfredsställande sätt, både när det gäller normalaförhållanden och under beredskap. Inom riksskatteverketpågår ett arbete med säkerhetsanalyser. Rutiner tas fram föratt verksamheten skall kunna skötas även vid störningar iADB-driften. Arbetet sker i enlighet med riktlinjerna iförordningen (1989:29) om säkerhetsanalyser av statligamyndigheters ADB-system och skall vara klart tilldriftsstarten . Enligt förordningen skallgöras säkerhetsanalyser av de ADB-system som är av väsentligbetydelse för egen eller andras verksamhet. I analysernaskall riskerna för störning av ADB-systemen identifieras ochvärderas. I anslutning till sina analyser skall berördamyndigheter utarbeta en plan för de säkerhetsåtgärder sombehövs. Arbetet skall ske i nära kontakt med statskontoret.MotionenI motion Sk26 av () yrkande 1 begärs attriksdagen beslutar att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till lösning av sårbarhets- ochsäkerhetsfrågorna. Frågorna borde enligt motionären ha löstsinnan det aktuella lagförslaget presenterats för riksdagen.De viktiga sårbarhets- och säkerhetsfrågorna bordediskuteras parallellt med lagförslaget.Konstitutionsutskottets bedömningSom framgår av propositionen bedrivs inom riksskatteverketett omfattande arbete för att ADB-stödet för folkbokföringenskall utformas så att säkerhetsaspekterna blir beaktade påett fullt tillfredsställande sätt. ,som förutsätter att frågan följs med uppmärksamhet inomregeringskansliet, anser inte att det finns anledning förriksdagen att vidta en sådan åtgärd som förordas i motionSk26 yrkande 1.6. Försäljning av personuppgifterMotionernaI motion Sk25 av m.fl. (fp) yrkande 4framhålls att omgående bör kunna fatta beslut omatt lägga ned . Det finns enligt motionärernainga skäl för staten att syssla med kommersiell försäljningav personuppgifter. Privata företag har enligt datalageninte möjlighet att bygga upp motsvarande register. I motionSk27 av m.fl. (mp) begärs förslag tilländring av datalagen med innebörden att försäljning avpersonuppgifter från folkbokföringsregister ej tillåts(yrkande6).Konstitutionsutskottets bedömningLagförslag om offentlighet, integritet och ADB har nyligengranskats av lagrådet. I lagrådsremissen förordas enuppstramning i fråga om myndigheters försäljning avpersonuppgifter. Enligt mening börpropositionen inte föregripas. Konstitutionsutskottetavstyrker motionerna Sk25 yrkande4 och Sk27 yrkande6.Stockholm den 29 november 1990På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), KurtOve (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (),(), (), (), Hans Leghammar (mp), (), Rosa-LillWåhlstedt (s), (), ()och ().Avvikande meningar1. Ordningen för lagstiftningen om folkbokföringenBirgit och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande i avsnittet Ordningen förlagstiftningen om folkbokföringen som rubricerasKonstitutionsutskottets bedömning bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet delar den bedömning somdatainspektionen gjort i fråga om de svårigheter som ärförknippade med att ta ställning till lagregleringen avregisterfrågorna först och den materiella regleringen avfolkbokföringsverksamheten först . Föreskrifterna i enregisterlag måste naturligtvis styras av de materiellabestämmelserna om verksamheten och dess organisation. mening bör således intefatta beslut om registerlag innan ny folkbokföringslagförelagts . Propositionen bör följaktligen avslåsoch motion Sk25 yrkande1 bifallas.2. Centralt referensregisterAnders , Hans Nyhage och (allam) anser att den del av yttrande iavsnittet Centralt referensregister under rubrikenKonstitutionsutskottets bedömning som börjar med "Ipropositionen" och slutar med "3 avstyrkas" bort ha följandelydelse:I propositionen föreslås, förutom lokala register förfolkbokföring, att ett centralt referensregister skallfinnas och föras med hjälp av automatisk databehandling. Detcentrala referensregistret avses vara en stödfunktion tillde lokala registren för att ge möjlighet att ta reda på varuppgifter om en person finns.Enligt mening är det intenödvändigt att på detta sätt införa ytterligare ett centraltreferensregister. finns det centrala registersom bör kunna användas för det syfte som redovisats förcentrala referensregistret. , som villunderstryka att register inte bör byggas upp annat än om deär oundgängligen nödvändiga, avstyrker propositionen i dendel som avser centralt referensregister. Motion Sk23yrkande3 tillstyrks följaktligen.3. SökbegreppOlle , , , , , , och (alla s) anser att den delav yttrande i avsnittetRegisterinnehåll, sökbegrepp och folkbokföringssekretesssom börjar med "delar" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet delar propositionens ståndpunkt attdet finns ett berättigat behov av att kunna söka påmedborgarskap i folkbokföringsregistret. Nämnas kan attriksdagen anslagit medel för information till invandrareinför de kommunala valen (se 1989/90:KU38). Det är då frågaom information som är riktad med hänsyn till olika språk,och folkbokföringens uppgifter om medborgarskap har därvidvarit av avgörande betydelse. I sammanhanget villkonstitutionsutskottet också hänvisa till att statensinvandrarverk använt sig av folkbokföringens uppgifter ommedborgarskap för riktad information till olikainvandrargrupper om rättigheter och skyldigheter i vill också erinra om attsekretesslagen ger möjlighet att vägra lämna ut uppgifterbl.a. om ett utlämnande skulle vara till men för denenskilde. tillstyrker såledespropositionens förslag när det gäller sökbegrepp. MotionSk25 yrkande3 avstyrks följaktligen.4. Försäljning av personuppgifterHans Leghammar (mp) anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittet Försäljningav personuppgifter som rubricerats"bedömning" bort ha följandelydelse:Konstitutionsutskottet delar den i motion Sk27 framfördauppfattningen att försäljning av personuppgifter urfolkbokföringen inte bör vara tillåten. mening bör i datalagen införas enuttrycklig regel som förbjuder all möjlighet att försäljapersonuppgifter ur folkbokföringsregistret. Detta bör gesregeringen till känna. Motion Sk27 yrkande6 tillstyrksföljaktligen.Särskilt yttrandeBertil Fiskesjö och (båda c) anför:I yttrandet har tagit ställning iolika frågor som alla bygger på att omorganisation avkyrkobokföringsverksamheten skall genomföras.Konstitutionsutskottet har inte behandlat frågan omomorganisationens genomförande och därmed intecenterpartiets motion 1990/91:Sk28. Vi vill framhålla attvår grundinställning är den att omorganisationen inte börgenomföras och att propositionen därför bör avslås. I ettläge då regeringen föreslår neddragningar av den statligaadministrationen är det olämpligt att tillskapa en nycentraliserad byråkrati i statens regi.