bet · GE01NU4 · 1990-11-13 00:00:00 — 1990/91NU4ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1990/91:153 () omvärdepappersfonder,dels en motion som har väckts med anledning av motionen,dels två motioner inom samma ämnesområde vilka har väcktsmed anledning av proposition 1989/90:88 om vissanäringspolitiska frågor,dels två motioner från allmänna motionstiden, den ena inomsamma ämnesområde, den andra om rätt för vissa invandrare attförvärva bundna aktier. Regeringen föreslår en ny lag om värdepappersfonder, vilkenskall ersätta den nu gällande aktiefondslagen (1974:931). Dennya lagstiftningen har två huvudsyften. Det ena är enavreglering, som innebär minskad detaljstyrning av fonderna frånstatens sida. Det andra är en anpassning till de minimikrav somanges i EGs direktiv om kollektiva investeringar i värdepapper.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag och avvisarmotionsyrkanden om ändringar i placeringsreglerna som inte ärförenliga med EG-anpassningen. Särskilda riskkapitalfonder, somförordas i ett par motioner, kommer att kunna inrättas enligtspeciella bestämmelser om slutna, nationella fonder, konstaterarutskottet. I reservationer begärs vidgad rätt förvärdepappersfonderna att placera i onoterade fondpapper (c),regler som möjliggör särskilda riskkapitalfonder (c) ochbibehållande av lagbestämmelser om rätt för fondandelsägarna attutse vissa styrelseledamöter i fondbolagen (m, fp, c, mp).En motion om rätt för utländska medborgare med rösträtt iSverige att förvärva bundna aktier behandlas också. Utskottetmotsätter sig att det införs särregler för denna kategori.Motionen stöds i en reservation (fp, mp). FörslagRegeringen föreslår -- efter föredragning av statsrådet -- att antar förslag till1. lag om värdepappersfonder,2. lag om ikraftträdande av lagen (1990:000) omvärdepappersfonder,3. lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande,4. lag om ändring i lagen (1989:1079) om livförsäkringar medaktiefondsanknytning,5. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev,6. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),7. lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m.m.,8. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),9. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618).Lagförslagen, av vilka de fyra första har granskats avlagrådet, finns på s.3--22 i propositionen. De två förstaåterges -- tillsammans med förslag av utskottet till vissaändringar -- som bilaga 1 och bilaga 2 till dettabetänkande.Huvudsakligt innehållDen föreslagna lagen om värdepappersfonder ersätter den nugällande aktiefondslagen (1974:931). Den innebär en allmänanpassning av lagstiftningen på området till dagens avregleradekapitalmarknad och till en i huvudsak avskaffad valutareglering.De föreslagna reglerna innebär vidare att en anpassning skertill minimikraven i EGs direktiv om kollektiva investeringar ivärdepapper.Inom dessa ramar föreslås därutöver att detaljstyrningen avfonderna minskas. Fonderna föreslås få större utrymme att självareglera hur fondverksamheten skall bedrivas. Fonderna fårsålunda -- inom vissa ramar -- bestämma placeringsinriktning ochriskprofil. I fondbestämmelserna föreslås fonden kunna reglerabl.a. andelsägarnas eventuella deltagande i fondbolagetsstyrelse och sättet för deltagande. Den lagfästa rättigheten fördelägarna att utse vissa styrelseledamöter slopas därmed. Vidareföreslås att placeringsmöjligheterna utvidgas. Fonderna fårdärmed rätt att handla med optioner och terminskontrakt.Utländska rättssubjekt föreslås få rätt att äga svenskafondbolag.Inte bara banker utan också andra kreditinstitut skall fåförvara de tillgångar som ingår i en värdepappersfond.Kravet på information från fonderna skärps. Varje fond skallha en informationsbroschyr som bl.a. lämnar information omplaceringsinriktning och om fondens utveckling och resultat.Fonderna skall också ha möjlighet att informera varje delägaredirekt, vilket förutsätter att de vet vilka som är andelsägareoch deras adress. Därför föreslås att endast registrerandefonder skall få tillstånd att driva fondverksamhet. De fondersom nu ger ut andelsägarbevis föreslås få på sig attregistrera sina andelsägare.Den särskilda lagregleringen av aktiesparfonder upphävs. Dessafonder får enligt förslaget ombildas till värdepappersfondereller upplösas genom att tillgångarna skiftas ut tillandelsägarna. Beträffande allemansfonderna föreslås i huvudsakingen förändring i detta sammanhang.Den nya lagen liksom följdändringar i andra lagar föreslåsträda i kraft . Den motion som har väckts med anledning av proposition1989/90:153 är1989/90:N78 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen1. med anledning av proposition 1989/90:153 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avinrättande av särskilda riskkapitalfonder för att stimulerasparande i icke börsnoterade värdepapper med syftet att främjariskkapitalförsörjningen för mindre företag,2. med avslag på proposition 1989/90:153 i denna del hosregeringen beslutar om ändring i förslaget till lag omvärdepappersfonder i syfte att öppna möjligheter för ett ökatsparande i icke börsnoterade värdepapper i enlighet med vad somanförs i motionen.De motioner med anledning av proposition 1989/90:88 sombehandlas här är följande:1989/90:N53 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strukturen på aktiefondsmarknaden och regler för detframtida aktiefondssystemet,3. beslutar om en höjning av gränsen för andelen ickebörsnoterade aktier i aktiefonder från nuvarande till15%,4. hos regeringen begär förslag om införande av s.k.B-aktiefonder i enlighet med vad som i motionen anförts,5. hos regeringen begär förslag om ändrade skatteregler försparande i s.k. B-aktiefonder i enlighet med vad som i motionenanförts.1989/90:N54 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet(6) att hos regeringen begär förslag om förändraderegler för aktiefonders placeringar i onoterade aktier ienlighet med vad i motionen anförts.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1989/90:N294 av () och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag tilllagändring som ger invandrare, som har rösträtt iSverige, möjlighet att spara i aktier på samma villkor somsvenska medborgare.1989/90:N367 av () vari yrkas såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om kopplingen banker/fondkommissionärer ochaktiefonder,2. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om rätten för andelsägare i en aktiefond attbesluta om fondens angelägenheter på en andelsägarstämma skallfinnas kvar vid en eventuell förändring av 1974 årsaktiefondslag. Inledande översikt och allmänt ställningstagandeAktiefonderna erbjuder allmänheten möjlighet att placerasparande på riskkapitalmarknaden eller obligations- ochpenningmarknaden utan att den enskilde spararen behöver hasakkunskap om de olika marknaderna. finns en lag(1974:931) om aktiefonder (aktiefondslagen), vilkens huvudsyfteär att genom olika restriktioner och positiva regler beredafondandelsägarna skydd i rättsligt och ekonomiskt hänseende.Bland de krav som kommer till uttryck i lagen är följande.Verksamheten skall bygga på riskspridning. Varje fond skall haen kvalificerad förvaltare -- ett fondbolag -- som står underbankinspektionens tillsyn. Fondandelarna skall när som helstkunna lösas in mot kontanter.Ett långsiktigt sparande i aktier m.m. förenat med vissaskatteförmåner har möjliggjorts först genom lagen (1978:424) omaktiesparfonder och därefter genom lagen (1983:890) omallemanssparande. I den mån inte avvikelser följer av dessalagar tillämpas aktiefondslagen på aktiesparfonder ochallemansfonder.Enligt det förslag till lagstiftning som framläggs iproposition 1989/90:153 ersätts aktiefondslagen med en ny lag omvärdepappersfonder. Ett huvudmotiv för den nya lagstiftningen ärden ökande internationaliseringen av finansiella tjänster.Aktiefondslagen utformades i anslutning tillriktlinjer som hade utarbetats inom för ekonomiskt samarbete och utveckling ().En utgångspunkt vid utformningen av de nya fondreglerna harvarit att de skall uppfylla minimikraven i EGs direktiv förkollektiva investeringar i värdepappersfonder. Den EG-anpassningsom eftersträvas på olika områden syftar bl.a. till att ettsvenskt deltagande i det västeuropeiska samarbetet skallunderlättas. Detta kräver ett avsevärt mått av ömsesidighet iEGs och regelsystem. Den lag om värdepappersfonder somnu föreslås medför bl.a. att den svenska marknaden öppnas förutländska fondföretag.Den nya lagens rubrik motiveras av att de avsedda fondernasplaceringar, såsom redan är fallet, inte begränsas till aktierutan kan omfatta fondpapper av olika slag. Även optioner ochterminskontrakt, vilka inte är värdepapper i traditionellmening, innefattas bland de finansiella instrument som lagenmedger placeringar i. EG-anpassningen innebär emellertid i frågaom placeringsmöjligheterna nya restriktioner i flera avseenden.Ett annat motiv för den nya lagstiftningen är att enregelförenkling skall genomföras. Åtskilliga tidigare gällandedetaljregler har tagits bort. I stället skall det överlåtas åtfondbolagen att i den mån det behövs reglera förhållandena i defondbestämmelser som skall upprättas för varje värdepappersfond.Liksom aktiefondslagen skall den nya lagen endast omfattaöppna fonder. Sådana kännetecknas främst av att andelsägarna närsom helst kan lösa in sina andelar hos fonden; andelarna ärsålunda likvida. Regeringen eller, efter dess bemyndigande,bankinspektionen skall dock få ge särskilt tillstånd för andraformer av kollektivt sparande, dvs. i slutna fonder. Endastsådana fonder som registrerar sina andelsägare tillåts.Fondandelsägarna har enligt aktiefondslagen rätt att utse ettvisst antal ledamöter i ett fondbolags styrelse. Enligt den nuföreslagna lagen blir en sådan rätt inte längre lagreglerad.Samtidigt blir emellertid kravet på information från fondernaväsentligt skärpt.Ytterligare element i den nya lagstiftningen som det finnsanledning att nämna är följande. Straffbestämmelsernautmönstras; i stället införs ett vitesförfarande. Kravet påutlänningsförbehåll i fondbolagens bolagsordningar slopas.Fonderna får liksom förvärva bundna aktieri svenska aktiebolag, dvs. sådana aktier som normalt inte fårförvärvas av utländska rättssubjekt. Särregleringen avaktiesparfonderna upphör, varvid sådana fonder ges möjlighet attomvandlas till vanliga värdepappersfonder. Lagen omallemansfonder bibehålls tills vidare men ändras i vissaavseenden.En motion har väckts med anledning av propositionen omvärdepappersfonder. Den berör regleringen av fondernas rätt attplacera i värdepapper etc. som inte är inregistrerade vidfondbörs eller på visst annat sätt föremål för allmänomsättning. Förslag i den departementspromemoria (Ds 1989:71)som utgör grund för propositionen har föranlett yrkanden i enmotion under allmänna motionstiden och tvåmotioner som väcktes med anledning avproposition 1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor.Flertalet av dessa yrkanden rör likaledesplaceringsbestämmelserna.Endast ett motionsyrkande innehåller ett preciserat förslagtill ändring i regeringens lagförslag. Det behandlas avutskottet i ett följande avsnitt om placeringsbestämmelserna. Omriksdagen skulle vilja tillgodose något ytterligare yrkande bördet inte ske genom omedelbar ändring i lagtexten utan genom enanmodan till regeringen att den skall lägga fram ettkompletterande lagförslag.I den mån inte annat följer av den kommande framställningentillstyrker utskottet i sak regeringens förslag. Utskottetföreslår vissa detaljändringar av redaktionell natur i förslagettill lag om värdepappersfonder; dessa framgår av bilaga 1.Vad beträffar den särskilda lagen om ikraftträdande av lagen omvärdepappersfonder föreslår utskottet, såsom framgår avbilaga2, en redaktionell ändring samt en mindre ändring isak och ett tillägg av formell karaktär. De båda senareavvikelserna från regeringens förslag har följande innebörd.Ett fondbolag enligt aktiefondslagen eller lagen omaktiesparfonder som vid ikraftträdandet av lagen omvärdepappersfonder förvaltar en aktiefond resp. en aktiesparfondfår enligt 3§ i den föreslagna ikraftträdandelagen en frist under vilken bolaget kan ansöka om tillstånd attutöva fondverksamhet enligt lagen om värdepappersfonder, medrätt att fortsätta verksamheten enligt tidigare bestämmelserintill dess att ansökan om tillstånd har slutligt prövats.Utskottet föreslår att fristen förlängs till fem månader.Därigenom får fondbolagen större möjligheter att genomföraövergången till det nya systemet utan anordnande av extrabolagsstämma.I ett flertal författningar, särskilt inom skatte- ochuppbördsområdet, hänvisas till bestämmelser i aktiefondslagenoch lagen om aktiesparfonder. Dessa hänvisningar bör när den nyalagen om värdepappersfonder har trätt i kraft avse denna lag.Normalt bör hänvisningar av detta slag ändras i varje enskildförfattning. Den aktuella skattereformen, vid vilken i detnärmaste alla lagar inom det angivna området berörs, harpräglats av en tidspress som har förhindrat en sådan samordning.Av den anledningen föreslår utskottet ett tillägg i form av enny paragraf, 7§, i den föreslagna ikraftträdandelagen,innebärande att hänvisningar till föreskrifter som ersätts avlagen om värdepappersfonder skall, oaktat sin ordalydelse, avsedenna lag.PlaceringsbestämmelserEnligt 18 § förslaget till lag om värdepappersfonder får i envärdepappersfond till högst av fondens värde ingå andrafondpapper och finansiella instrument än sådana som är -- ellerinom från emissionen avses bli -- antingen inregistreradevid en fondbörs eller föremål för regelbunden handel vid någonannan reglerad marknad som är öppen för allmänheten. Enmotsvarande bestämmelse finns nu i aktiefondslagen. En sådanbegränsning anges också i EGs aktuella direktiv.Denna restriktion kritiseras i två motioner, båda väckta medanledning av propositionen om vissa näringspolitiskafrågor, innan ännu den nu aktuella propositionen förelåg.Tioprocentsregeln var rimlig när den tillkom, sägs det i motion1989/90:N53 (c), men är nu otidsenlig och hämmande förriskkapitalmarknadens utveckling i det att den förstärkerobalansen mellan börsnoterade och icke börsnoterade företag.Motionärerna vill att den medgivna andelen onoterade värdepapperskall ökas till . Enligt motion 1989/90:N54 (fp) borderiksdagen hos regeringen begära förslag till ändrade regler föraktiefonders placeringar i onoterade aktier. Dessa regler skulleinte ange någon begränsning i form av ett visst procenttal ellerliknande. I stället skulle det ankomma på fondbolaget attupplysa om den högre risknivå som är förknippad med en fond somplacerar sina medel i onoterade företag.Utskottet vill först poängtera att den diskuteradebegränsningen gäller för de öppna värdepappersfonder som iförsta hand omfattas av den föreslagna lagen. EG-direktiven, somsyftar till en betydande riskspridning, avser endast öppnafonder. De utesluter inte att varje land kan ha andraföreskrifter som reglerar särskilda nationella fonder. Försådana får gälla placeringsbestämmelser som avviker fråndirektivens. Som har berörts i det föregående kan -- enligt 3§förslaget till lag om värdepappersfonder -- regeringen eller,efter dess bemyndigande, bankinspektionen lämna tillstånd förslutna fonder, dvs. fonder där andelsägarna inte har rätt att fåsina andelar inlösta. Bestämmelserna i lagen skall gälla ävensådana fonder i den mån inte undantag har medgetts i detsärskilda fallet. I propositionen aviseras att regeringen genomen förordning kommer att ge bankinspektionen närmare vägledningom vilka minimikrav som bör ställas på nationella fonder. Vidareanförs att bankinspektionen förutsätts följa utvecklingen påområdet och återkomma till regeringen i den mån ytterligareåtgärder behövs från regeringens sida.Den föreslagna tioprocentsregeln, som är etableradi , ingår som har nämnts i EGs direktiv beträffandevärdepappersfonder. Utskottet anser inte att någon avvikelsefrån EGs direktiv på denna punkt bör komma i fråga.Motionerna 1989/90:N54 (fp) och 1989/90:N53 (c) avstyrksföljaktligen i här berört avseende. Motionärernas önskemåltillgodoses delvis genom möjligheten att inrätta slutna fondermed speciella placeringsregler.Det finns flera ytterligare motionsyrkanden som siktar till enannan utformning av placeringsbestämmelserna än den regeringenhar föreslagit.I motion 1989/90:N53 (c), vilken som tidigare nämnts är aväldre datum än propositionen, begärs att skall göraett uttalande till regeringen om strukturen påaktiefondsmarknaden och om regler för det framtidaaktiefondssystemet. Innebörden i uttalandet skulle vara attaktiefondslagstiftningen bör omformas så att instiftarna avaktiefonder ges ökade möjligheter att variera riskprofilen påolika aktiefonder.I samma motion föreslås begära förslag frånregeringen om införande av s.k. B-aktiefonder. Dessa skullekännetecknas av en mera utpräglad riskprofil. Placeringarna ionoterade värdepapper skulle få utgöra och högst 60 %av aktiefondens portfölj. Placeringarna skulle i första hand skei små och medelstora företag via köp av minoritetsposter ellerB-aktier i företagen. Motionärerna vill också att regeringenskall anmodas att lägga fram förslag om ändrade skatteregler försparande i de tilltänkta B-aktiefonderna. De menar att spararnaborde få sitt ökade risktagande kompenserat exempelvis genom atten viss avdragsrätt vid taxeringen medges för placeringar iB-aktiefonder, genom att skatten på utdelning från börsnoteradeaktier skulle reduceras om utdelningen placeras i B-aktiefondereller genom att någon form av förlustkompensation lämnas.I motion 1989/90:N78 (c) har, sedan propositionen framlagts,framställts nya yrkanden av i huvudsak samma innebörd som debåda senast nämnda. skulle sålunda göra ett uttalandetill regeringen om behovet av att särskilda riskkapitalfonderinrättas för att stimulera sparande i icke börsnoteradevärdepapper. Vidare skulle själv vid behandlingen avpropositionen göra ändringar i förslaget till lag omvärdepappersfonder i syfte att öppna möjligheter till ett ökatsparande i sådana värdepapper. Motionärerna menar att utskottetborde utarbeta en ändrad version av företrädesvis 18--24 §§varigenom deras önskemål skulle tillgodoses.Utskottet hänvisar till den redogörelse för den föreslagnalagstiftningen som har lämnats i det föregående. Den möjlighetsom ges att med särskilt tillstånd inrätta slutna fonder förmera riskfyllda placeringar tillgodoser enligt utskottets meningi det väsentliga vad motionärerna vill uppnå genom sina nuberörda yrkanden. En sådan omarbetning avplaceringsbestämmelserna som förordas i motion 1989/90:N78 (c)skulle stå i strid med den åsyftade EG-anpassningen.Förslaget om särskilda skattefavörer knutna till sparande iriskkapitalfonder -- ett system som inte skulle vara förenligtmed den skattereform som genomförs -- kan utskottet inte gesitt stöd åt.De nu berörda yrkandena i motion 1989/90:N53 (c) liksom ocksåmotion 1989/90:N78 (c) avstyrks med det nu sagda av utskottet.Rätt för fondandelsägare att utse styrelseledamöter ifondbolagDet är olyckligt att systemet med andelsägarstämmor skallavskaffas, sägs det i motion 1989/90:N367 (m). Detta leder,menar motionären, till ökad makt för banker ochfondkommissionärer, reducerade kontrollmöjligheter förandelsägarna och ökat passivt ägande utan ägaransvar. I motionen-- som väcktes vid årets början mot bakgrund av förslagen i dentidigare nämnda departementspromemorian -- begärs att riksdagenskall göra ett uttalande till regeringen om att rätten förandelsägarna i en aktiefond att på andelsägarstämma besluta omfondens angelägenheter skall finnas kvar vid en eventuellförändring av den hittillsvarande aktiefondslagen.Nuvarande bestämmelser, i 7§ aktiefondslagen, innehållerbl.a. Styrelsen för ett fondbolag, dvs. ett aktiebolagsom har fått tillstånd att utöva aktiefondsverksamhet, skallbestå av minst fem ledamöter. Av dem får fondandelsägarna elleren intressesammanslutning för dem utse en ledamot för varjepåbörjat tretal ledamöter. Om ledamot inte kan utses enligtdenna huvudregel blir det i det län därfondbolagets styrelse har sitt säte som övertar uppgiften attutse företrädare för andelsägarna.Hur valet skall gå till regleras inte i lagen. Flertaletfonder har i sina fondbestämmelser en regel om att det varje årskall hållas en fondandelsägarstämma vid vilken bl.a. förrättasval av styrelseledamöter. Vanligen finns också en regel somsäger att andelsägarstämman är behörig bara om avandelsägarna är närvarande. Denna regel är dock inte absolut.Enligt samma fondbestämmelser får bankinspektionen ge dispensfrån närvarokravet, något som är vanligt förekommande.I departementspromemorian anfördes att, vid de angivnaförhållandena, de andelsägare som väljs till ledamöter i ettfondbolags styrelse knappast kan påstås representeraandelsägarna i någon högre grad. Från fondbolagens sida hadeframförts att anordnandet av andelsägarstämmor är kostsamt ochadministrativt sett betungande, särskilt som fondbolagen ocksåregelmässigt måste söka dispens från fondbestämmelsernasföreskrifter. Bankinspektionens hantering av dispensansökningarangavs vara tidskrävande. Det kan emellertid, sades det vidare ipromemorian, inte uteslutas att det finns andelsägare som harintresse av att en eller flera andelsägare ingår i styrelsen.Men det finns, tillades det, starka skäl att ifrågasätta omandelsägarnas representation i styrelserna verkligen skall varalagreglerad. Det föreslogs i promemorian att så inte längreskulle vara fallet.Remissinstanserna har i allmänhet godtagit det sistnämndaförslaget. Ett undantag är ,som ville ha kvar en representation för andelsägarna. Förbundetbegärde att de bestämmelser som gällde organisationen av ochinflytandet över fonderna och deras förvaltning skyndsamt skulleöverarbetas och att därefter ett nytt förslag till fondlagskulle läggas fram. framhöll att denföreslagna ändringen skulle komma att gälla ocksåförsäkringspremiefonder enligt lagen (1989:1079) omlivförsäkringar med aktiefondsanknytning.De refererade uttalandena i promemorian återkommer ihuvudsak i propositionen. Sammanfattningsvis anförs där att dethar skett en förskjutning vad gäller andelsägarnas beteende,från önskemål att den enskilde andelsägaren skall kunna påverkaden egna fondens verksamhet till en efterfrågan av kvalificeradeförvaltartjänster. Andelsägarnas handlande har uppfattats somett tydligt tecken på detta. Regeringen föreslår, som tidigarehar nämnts, att den nya lagen inte skall innehålla någrabestämmelser om rätt för fondandelsägarna att utsestyrelseledamöter. Den vidgade informationsplikt som samtidigtinförs -- enligt 26--29§§ -- innebär bl.a. att det skallfinnas en aktuell informationsbroschyr för varjevärdepappersfond och att ett fondbolag skall tillställa allaandelsägare årsberättelser och halvårsredogörelser innehållandeden information som behövs för att fondens utveckling ochställning skall kunna bedömas. Informationsplikten har utformatsi anslutning till de krav som EGs direktiv uppställer.Det finns, framhålls det i propositionen, i den föreslagna nyalagen ingenting som hindrar att ett fondbolag ifondbestämmelserna reglerar andelsägarnas rätt att utsestyrelseledamöter i fondbolaget. De fondandelsägare som anseratt möjligheten att genom styrelsen påverka fondens skötsel ärväsentlig kan, sägs det vidare, förutsättas välja sådana fonderdär fondbestämmelserna öppnar denna möjlighet.I anslutning till vad som tidigare nämnts vill utskottetunderstryka att aktiefondslagen sålunda inte innehåller någonföreskrift om att varje fondbolag skall anordnaandelsägarstämma. Styrelserepresentanter för aktieägarna kanockså utses genom ett valförfarande av annat slag.Den fråga som är aktuell är alltså huruvida bestämmelser avnuvarande typ rörande rätt för fondandelsägarna att utse vissastyrelseledamöter skall bibehållas eller om, såsom regeringenföreslår, sådana bestämmelser icke skall ingå i lagen omvärdepappersfonder.