yttr · GD05FiU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90 FiU6y Skatteutskottethar beslutat bereda finansutskottet tillfålle att avgeyttrande över proposition 1989/90:110 om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning jämte eventuella motioner. Detförsta steget mot ett nytt skattesystem togs (prop. 1989/90:50,FiU2y, SkUlO, rskr. Slutsteget redovisas nu i proposition 1989/90:110.Finansutskottet tillstyrker i detta yttrande till skatteutskottet de förslagsom framlagts i proposition 110 i de delar de berör finansutskottetsberedningsområde. Reformen kommer att få stora positiva effekter påsamhällsekonomin. Den innebär att den helt övervägande delen av landetslöntagare i fortsättningen endast kommer att betala inkomstskatt förförvärvsinkomster. Utskottet ställer sig bakom den utformning som reformen får,där arbete och sparande gynnas och som innebär en utveckling bort frånlånebaserad ekonomi. Reformen är kostnadsberäknad till ca 70 miljarder kronor.Utskottet anser att samhällsekonomin kräver att reformen totalfinansieras ochtillstyrker den finansiering som föreslagits i propositionen. Detta betyder enskärpning av skatten på kapital och ett ökat uttag av indirekta skatter. Vidfinansieringen bör de dynamiska effekterna beaktas. I annat fall finns risk attreformen överfinansieras. Avvikandemeningar har på olika punkter anmälts av moderata samlingspartiet,, kommunisterna och de gröna. 1989/90. behandlar i detta yttrande i berördadelar följande avsnitt av proposition 1989/90:110: 2.Allmännasynpunkter på reformen (s. 293295), 3.Arbetsinkomst/Kapitalinkomst(s. 295 297), Inkomst av kapital, i vad avser Allemanssparande m.m. (s. 404405), Avkastning på sparobligationer m.m.(s. 405406), 6.10. Pensions- och försäkringssparandet (s. 478498), Kompletterande åtgärder och ekonomiska effekter (s.613640), Avslutande synpunkter (s. 641). behandlar i detta yttrande följandemotioner i de delar de berör utskottets beredningsområde: 1989/90:Sk56 av () i vad avser yrkande 4, 1989/90:Sk59 av m.fl. (m) i vad avser yrkandena1, 3, 8, 24, 40, 41, 42 och 50, 1989/90:Sk74 av m.fl. (mp) i vadavser yrkandena 1-3,22, 23 och 25, 1989/90:Sk81 av m.fl. (vpk) i vad avseryrkandena 1 3, 16, 19, 20, 23, 24, 53, 54 och 55, 1989/90:Sk89 av m.fl. (fp) i vad avseryrkande 1, 1989/90:Sk96 av m.fl. (c) i vad avseryrkandena 1, 2, 5, 22, 23, 24och 43, 1989/90:Sk318av (), 1989/90:Sk352av m.fl. (vpk), 1989/90:Sk354av m.fl. (fp) i vad avser yrkande 3, 1989/90:Sk392av m.fl. (mp) i vad avser yrkandena 1, 3, 22 och23, 1989/90:Sk393av m.fl. (vpk), 1989/90;Sk402av m.fl. (m) i vad avser yrkande 5, 1989/90;Sk403av m.fl. (m) i vad avser yrkandena 1, 2 och l989/90:Sk406 av och () ivad avser yrkande 3, 1989/90:Sk407av m.fl. (c) i vad avser yrkande 1, 1989/90;FiU6y 1989/90:Sk434 av m.fl. (c) i vad avseryrkandena 1 och 6, 1989/90:Sk444av m.fl. (vpk) i vad avser yrkande 1, 1989/90:Sk698av m.fl. (c) i vad avser yrkande 4, 1989/90:A17av m.fl. (vpk) i vad avser yrkandena 5 och 9. behandlar i detta yttrandeskatteförslagets allmänna inriktning och motsvarande yrkanden i motionerna.Utskottet har därvid särskilt koncentrerat sig på de partimotioner som väckts ianslutning till proposition 110. Förslagets samhällsekonomiska ochfördelningspolitiska effekter behandlas samt reformens kostnader ochfinansiering. Vidare behandlas vissa frågor i anslutning till beskattningen avinkomst av kapital, främst vad gäller hushålls- och pensionssparandet. Vissafrågor i anslutning till den kommunala beskattningsrätten behandlas samt detekonomiska utfallet för stat och kommun. Avslutningsvis kommenterar utskottetden budgetmässiga behandlingen av intäkter från avskattning. Skattesystemet har varit föremål för ett omfattandeutredningsarbete . Fyra utredningar inkomstskatteutredningen(RINK), utredningen om reformerad företagsbeskattning (URF), kommittén förindirekta skatter (KIS) och utredningen om inflationskorrigerad inkomstbeskattning(IBU) redovisade sina förslag som sammantagna innebar engenomgripande skattereform. Huvuddragen i de tre förstnämnda utredningarnasförslag tillstyrktes vid remissbehandlingen. Skatteutredningarnas förslag syftade till ensamhällsekonomiskt effektiv beskattning som fördelningspoiitiska måluppfylls. Arbete och sparande skall ges en bättre skattemässig behandling medanförutsättningarna för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnad medhjälp av lån försämras. Skatten på arbetsinkomster lindras kraftigt ochkapitalbeskattningen skärps. Marginaleffekterna på arbetsinkomster sänksväsentligt. Den helt övervägande delen av inkomsttagarna kommer enbart attbetala kommunalskatt. Statlig inkomstskatt tas ut på inkomster i högainkomstskikt. Kapitalinkomster beskattas med några få undantag efter enproportionell statlig skattesats på . Detskattebortfall som den sänkta beskattningen av arbetsinkomster /90;FiU6y leder tillfinansieras genom skärpt beskattning av kapitalinkomster, av en breddad bas förarbetsinkomstbeskattningen, av höjd indirekt beskattning, vissa besparingaroch hänsyn till dynamiska effekter. På företagsskatteområdet är huvudinriktningen av förslagenen sänkt formell skattesats och begränsningar i reserveringsmöjligheterna. Det första steget mot ett nytt skattesystem togs genombeslut av (prop. 1989/90:50, FiU2y, SkUlO, rskr. 96).Slutsteget redovisas nu i propositionerna 1989/90:110 och 111. Cirka en tredjedel av skattesänkningarna genomfördes ochfinansieras . Den statliga skatteskalan sänktes från 5 till 3 %för beskattningsbara inkomster . och med 7 procentenheterför högre inkomster. Vissa basbreddningar av de beskattningsbara inkomsternagenomfördes också i detta första steg, nämligen vad gäller värderingen avbilförmån, beskattningen av kostnadsersättningar och förmånen att tillunderpris få förvärva värdepapper. Beskattningen av aktievinster skärptesnågot, och värdet av avdrag för för pensionsförsäkringar minskadetillfålligt från . genomfördes vissabasbreddningar vad gäller mervärdeskatten. Energi med vissa undantag momsbelades liksom VA-tjänster (vatten och avlopp) samt sophämtning.Mervärdeskatten utökades på serverings- och hotelltjänster. Försäljningsskattenpå motorfordon m.m. utvidgades. I propositionerna 110 och 111 föreslås nu ett fullföljandeav skattereformen. koncentrerar, som ovan nämnts, sitt yttrandepå förslagen i proposition 110. Ändringarna i skattesystemet är omfattande. Målsättningenär bl.a., enligt propositionen, att få en samhällsekonomiskt effektiv ochlikformig beskattning, en sänkning av skattesatserna och att uppfylla fördelningspolitiskamål. Arbete och sparande skall få en bättre skattemässig behandling medanförutsättningarna för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnad medhjälp av lån försämras. De tidigare sex inkomstslagen samlas till tre. Inkomst avtjänst kommer i högre grad än att fungera som en uppsamlingspostför inkomster som inte beskattats. Inkomst av kapital utgör ensammanslagning av de nuvarande inkomstslagen kapital och tillfålligförvärvsverksamhet. Inkomst av näringsverksamhet är en sammanslagning avinkomstslagen jordbruksfastighet, annan fastighet och rörelse. Den helt övervägande delen av inkomsttagarna skall endastbetala kommunalskatt, frånsett ett fast statligt grundbelopp på . Påinkomster i höga inkomstskikt . i beskattningsbar inkomst tas statlig inkomstskatt ut . Kapitalinkomster undantas frånkommunalskatt och kommer att beskattas statligt , utan schablonavdrageller grundavdrag. som basen för beskattningen breddas och blir merlikformig begränsas avdragsmöjligheterna, bl.a. i fråga om underskott. Påföretagsskatteområdet är huvudinriktningen densamma som /90;FiU6y reformen iövrigt: basen för beskattningen breddas, och den formella skattesatsen sänkstill . Den genomgripande skattereform som föreslås är avseddatt på ett avgörande sätt förbättra förutsättningarna för att nå en godekonomisk utveckling av den svenska ekonomin. De problem som kännetecknar den svenska ekonomin ärfrämst att produktionskostnaderna under en lång följd av år stigit snabbare äni omvärlden, att produktions- och produktivitetstillväxten är svag och attsparandet är för lågt. Detta har medfört en alltför låg tillväxt, ett starktinflationstryck, växande problem med utrikeshandeln och ett alltmer påtagligthot om en ökad arbetslöshet. Den prognos för den svenska ekonomins utveckling, under1990-ta-lets första år, som presenteras i kompletteringspropositionen, ger entydlig bild av nödvändigheten att förändra det nuvarande skattesystemet. -1,0 -0,1 -0,3 -0,3 KPI (dec-dec.) Utskottets avsikt med att i detta yttrande redovisaprognosen i den reviderade nationalbudgeten är inte i första hand att belysaoch diskutera de förutsättningar som bildar utgångspunkt för denna bedömningav den svenska ekonomins utveckling. Avsikten är här att klargöra effekterna påden ekonomiska utvecklingen utifrån två löneökningsalternativ för år 1991.Högalternativet, dvs. alternativ 2, innebär ett antagande om att löneökningenår 1991 i stort blir densamma som . I alternativ 1 antas lönerna stiga , vilket kansägas vara en önskvärd takt för att börja komma till rätta med vårt relativakostnadsläge gentemot våra viktigaste konkurrentländer. En av de viktigaste förutsättningarnaför att kunna få de nominella löneökningarna på denna nivå är, som utskottetser det, att den föreslagna skattereformen genomförs. Den föreslagnasänkningen av marginalskatterna bör sålunda i sig innebär skattereformen att hushål- 1989/90:FiU6y lendärigenom får en real köpkraftsökning på . Som framgår av tabell 1innebär alternativ 1 lägre löneökningar i jämförelse med alternativ 2 samtidigtsom tillväxten i investeringarna återigen börjar öka. Detta skall jämföras medalternativ 2 där investeringarna totalt minskar , vilket motsvarar ennedgång i industriinvesteringar på inte . 1 låglönealternativetökar produktionstillväxten åter. Arbetslösheten stannar vid ilåglönealternativet. Av den bedömning av den ekonomiska utvecklingen fram tillår 1995 som redovisas i den reviderade finansplanen framgår att arbetslösheteni alternativ I i ett längre perspektiv eller första hälftstabiliseras vid nivån strax medan höglönealternativet innebär enkontinuerligt växande arbetslöshet som uppgår till . Som utskottet nämnt innebär skattereformens genomförandeockså i alternativ 1 en real köpkraftsökning för hushållen. Trots att hushålleni detta alternativ 1 får i jämförelse mycket måttligalöneökningar uppnås sålunda ändå en betydande köpkraftsökning. Detta alternativger också möjligheter för företagen att växla ned prisförväntningarna ochprisökningarna till en nivå som är förenlig med bibehållen eller förbättradkonkurrenskraft och hög sysselsättning. I den reviderade nationalbudgetenberäknas priserna i låglönealternativet under loppet av öka med drygt6 % och i höglönealternativet med . Finansieringen av det andrasteget i skattereformen står därvid för . Utskottet har här redovisat hur man genom en genomgripandeskattereform kan skapa förutsättningar för att komma till rätta med den svenskaekonomins akilleshäl, lönebildningen. Detta gäller både och undersenare år. Utskottet vill dock understryka att skattereformen därvid endast kanses som en av flera nödvändiga åtgärder för att möjliggöra en nedväxling tilllägre nominella löneökningar. som skattereformen genomförs måstebl.a. en översyn företas av spelreglerna på arbetsmarknaden. Även andra ekonomisk-politiskainsatser krävs. Av vad utskottet redovisat framgår att skattereformenspåverkan på lönebildningen bör kunna ge ett positivt resultat redan på kortsikt. Som utskottet ser det är reformens effekter på litet , dvs.att häva nuvarande stagnationstendenser och att uppnå en stabil tillväxt, minstlika viktiga. I motion Sk96 av m.fl. (c) kritiseras den iproposi tionen valda metoden för finansieringen av skattereformen. En gene rellt pålagd och enhetlig mervärdeskatt saknar, inte minst på miljöom rådet, önskvärd styreffekt, anför motionärerna. Mervärdeskattehöjning en får därutöver omedelbar effekt på konsumentpriserna, vilket enligt motionärerna är en dålig finansieringsväg ur stabiliseringspolitisk syn vinkel. Motionärerna avvisar således mervärdeskatten som finansie ringskälla. Motionärernas finansiering baseras i stället på höjda punkt- och energiskatter. Utskottetvill med anledning härav framhålla att även höjda punkt- 1989/90:FiU6y skatterleder till prisökningar. Finansiering genom besparingar kan också få sammaeffekt. Det kan också hävdas att även om finansiering saknas kommer prisnivånatt drivas upp via en förstärkt efterfrågan. Detta leder till att denunderliggande inflationstakten drivs upp, vilket är än värre än en tillfålliguppgång på grund av mervärdeskatten. En finansiering med höjda punktskatterslår på exportpriserna, vilket kan försvåra exporten. Med hänsyn tillnäringslivets konkurrenskraft är därför enligt utskottets uppfattning moms att föredraframför punktskatter. Utskottet avstyrker därmed motion Sk96 yrkande 2. Genom den föreslagna skattereformen skapas, enligtutskottets mening, ett skattesystem som stimulerar till ett bättre utnyttjandeav resurserna. Debatten om de s.k. dynamiska effekterna har kommit attkoncentreras på ökat arbetskraftsutbud som en följd av att det kommer att lönasig att arbeta. Detta är en viktig effekt. Storleken kan väntas bli betydandeenligt de underlagsutredningar som skatteutredningen låtit utföra. Icke destomindre är det enligt utskottets uppfattning troligt att andra dynamiskaeffekter kommer att bli än mer betydelsefulla. Vad det handlar om ärmöjligheter för marknadsekonomin att fungera bättre. Som framhålls ikompletteringspropositionen och i motion Sk89 har dagens skattesystemsuccessivt kommit att innebära att skattehänsyn i alldeles för hög utsträckningstyr ekonomiska beslut både i företag och hos hushåll på bekostnad avsamhällsekonomiskt korrekta signaler. Skattesystemet medför att ett stort antalsnedvridningar och felaktigheter i användningen av resurser försvinner. Inteminst viktigt är att effektiviteten i användningen av kapital kommer att ökanär inlåsning av gamla vinstmedel minskar som en följd av den nyaföretagsbeskattningen. En effektiv kapitalmarknad där kapitalet används förinvesteringar där dessa ger bästa avkastning kommer att öka effektiviteten.Effekten blir att utbytet av insatta resurser ökar, dvs. produktivitetenförbättras och därigenom också förutsättningarna att höja produktionstillväxten.Därtill innebär reformen en anpassning till omvärlden som är av stor vikt förmöjligheterna att vidmakthålla en hög och växande sysselsättning ochlevnadsstandard. Vad utskottet anfört med anledning av propositionen ochmotion Sk89 yrkande 1 bör skatteutskottet föreslå att som sin meningge regeringen till känna. Förslagets kostnader och finansiering Den nu föreslagna skattereformen beräknas i propositionenmedföra en budgetförsvagning på . Skattebortfallet genom sänkta skattesatser m.m. har beräknats till för inkomster före underskottsavdrag. Därtill kommer fördelningspolitiska åtgärder till en kostnad av . Reformen bör såsom framhölls redan inför första steget finansieras i sin helhet och i propositionen anvisas budgetförstärkningar inkl. dynamiska effekter på sammanlagt . Effekten av sänkt statlig skatt har beräknats till 59,6 miljarder /90:FiU6y kronor.Liksom vid förändringen av skattereglerna för finansieras endastskattebortfall utöver det skattebortfall som skulle ha uppkommit vidindexreglerade skatteskalor. Detta är motiverat med hänsyn till att inflationeni annat fall skulle leda till en automatisk ökning av skatteuttaget. Fr.o.m. år1991 undviks denna effekt genom indexreglering av skiktgräns och grundavdrag.Indexregleringen har i propositionen med en underliggande inflation mellan år1990 och 1991 på beräknats medföra ett skattebortfall på 6,2 miljarderkronor. Därmed återstår som skall finansieras. Övrigaförändringar vad gäller inkomstskatterna beräknas innebära ett bortfall på 2,6miljarder kronor. Totalt blir bortfallet . Värdet av denbegränsning i underskottsavdragen som reformen innebär har beräknats till 6,9miljarder kronor. Som ett led i reformen föreslås förbättringar förpensionärerna, höjda bostadsbidrag och barnbidrag. Den i propositionen föreslagna finansieringen innebärskärpt kapitalbeskattning, basbreddningar i fråga om inkomst av tjänst samtökat uttag av indirekta skatter. I enlighet härmed föreslås att bortfallet på69,skall täckas på följande sätt. Höjda indirekta skatterger sammanlagt , främst i form av breddatmervärdeskatteuttag på tjänster och energi, slopad reducering vad gällerbyggnadsverksamhet m.m. samt införandet av koldioxid- och svavelskatt.Skärpningar inom det nya inkomstslaget kapital ger ett tillskott på 30,9miljarder kronor till reformens finansiering. Här märks främst utöver värdetav den reducerade skattelättnaden för underskottsavdrag om värdet av full reavinstbeskattning av aktier o.d. samt beskattning av pensionsfonder,tillsammans . Skärpt bostadsbeskattning, t.ex. reduceringav räntebidrag och höjd fastighetsskatt, ger tillsammans 9,9 miljarder kronor.Övriga åtgärder svarar för en sammanlagd förstärkning på 24,1 miljarder kronor.Av detta utgör värdet av de dynamiska effekter somreformen beräknas inbringa på kort sikt. Budgeteffekter enligt resp. partimotion (c, vpk, mp) Inkomst ska t ten sänkt skatt ocli tiöjt KBT Höjda bostadsbidrag Höjda barnbidrag Sänkt matnnoms (7,0) slopad moms VA, sop. ( slopad energimoms (10, 1.3) 2) -5,1 (breddad moms, m.m.) Före tags ska 11 Budgeteffekterenligt partimotion (m) Miljarder kronor Prop. (m) enl. (m) avgår S inf lationseff. bidrag (kom. Allt i er, pens . »Budgetförstärkning Arbets inkomster (i nk!. "Bespar ingår" -0,4 -1,2 I de med anledning avproposition 110 väckta partimotionerna biträds propositionens förslag till nyskatteskala för av moderata samlingspartiet (Sk59), (Sk89)och (Sk96). Moderata samlingspartiet föreslår för tiden efter 1991att statlig skatt skall utgå endast på inkomster . och då medendast . Sänkningen av skattetrycket bör fortsätta även efter denna reform,men då främst genom en dämpning av kommunalskatterna. Moderata samlingspartietföreslår också ett bibehållet s.k. hemmama-keavdrag, ett grundavdrag på 1 000kr. i inkomstslaget kapital, ett s.k. startsparande för barn och ungdom samtett grundavdrag för barn vid beskattning. ställer sig, mednågra få detaljändringar som undantag, bakom skattereformen och betonar dessstora värde för samhällsekonomin. accepterar huvuddragen iskattereformen, men föreslår att schablonavdraget vid inkomst av tjänst i stället för att höjas till . Center- 1989/90;FiU6y partietföreslår också ett bibehållande av det s.k. hemmamakeavdraget och ett sparavdagpå . som personliga investeringskonton införs.Centerpartiets förslag skiljer sig främst vad gäller finansieringen framförallt kritiseras den inflationsdrivande effekt man anser att mervärdeskattenshöjning och breddning får. I stället föreslås bl.a. höjningar av punktskatternapå energi. Vad beträffar finansieringen av skatteomläggningen biträdsregeringens förslag av . kommunisterna och de grönayrkar avslag på propositionens förslag och presenterar alternativaförändringar i skattesystemet. 1 båda partimotionerna föreslås en skärptprogressiv inkomstskatteskala, kommunisterna () med en högstastatlig skattesats om , de gröna (Sk74) med en högstaskattesats om . Det sistnämnda förslaget har också en delvis annaninriktning. Icke yrkesmässig verksamhet skall stimuleras och reseavdragen görasmindre gynnsamma. de gröna föreslår dessutom en kraftig sänkningav arbetsgivaravgifterna framför allt i . I båda motionerna föreslåsbetydande höjningar av punktskatterna på energi. I ingendera motionenaccepteras att dynamiska effekter beaktas såsom en del i finansieringen avreformen. de gröna tvivlar på dynamiska effekter i form av ökatarbetskraftsutbud. Den finansiering kommunisterna föreslår,innebärande bl.a. skärpt kapitalskatt och skatt på företag, leder till enförstärkning av statsbudgeten på . Denna summa skalltillföras kommunerna. de gröna föreslår en finansieringinnebärande i överskott. Denna summa skall användas tillmiljöinriktade investeringar. De fördelningspolitiska åtgärder sorh föreslås ipropositionen accepteras i stora drag i de med anledning av propositionenväckta partimotionerna. yrkar dock bifall till endast cirka entredjedel av de föreslagna åtgärderna, men föreslår i stället en reducering avmervärdeskatten på basmat. kommunisterna och degröna föreslår att mervärdeskatten på basmat tas bort. får med anledning härav anföra följande.Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på det ekonomiska läget och påförslagets samhällsekonomiska effekter. 1 likhet med vad utskottet anförde ianslutning till skattereformens första steg (FiU2y) måste skattesänkningarna finansierasi sin helhet. En sådan lösning förordas bl.a. i propositionen och avfolkpartiet i motion Sk89. Den redovisning av partiernas förslag tillfinansiering som återgivits i tabellerna ovan utgår helt från resp.partimotion. Utskottet har inte haft möjlighet att i detalj granska vare sigberäkningarna eller de antaganden på vilka dessa bygger. Moderata samlingspartiet har i sittfinansieringsalternativ framfört kritik mot det underliggande inflationsantagande som redovisas i pro positionen och föreslår i stället ett antagande om inflation. Av skattereformen skulle då 12,2 i stället för kunna 11 Därtill föreslår man att skattesänk- 1989/90:FiU6y ningarnaskall finansieras med utgiftsnedskärningar på 14,9 miljarder Utskottet konstaterar att beräkningen i propositionenbygger på en antagen löneökningstakt och inflation på . Dessa beräkningargjordes , och det har inte varit möjligt att räkna om alla siffror.Nuvarande tendenser pekar på både högre löneökningar och prisökningar, vilketger upphov till både större skattebortfall och större inflationskompensation.Sannolikt skulle såväl kostnadsposter som finansieringsposter påverkas omkalkylerna gjordes om med hänsyn till nya pris- och löneantaganden. Utskottetbedömer det emellertid inte som troligt att det skulle förändra slutsatserna ide kalkyler som föreligger. Utskottet godtar inte heller de nedskärningar istatsutgifterna som föreslås. Budgeteffekten 1993är långt mer osäker än vad som görs gällande i motionen. Därtill kommer att detmoderata förslaget förutsätter en väsentlig ökning av hushållens sparande,vilket utskottet på kort sikt finner osäkert. I finansieringen är dessutom detillfålliga statsintäkterna från avskattningen av företagens reserverinkluderade. Utskottet anser att endast ränteeffekten bör beaktas. Sammantagetinnebär detta att det moderata förslaget leder till att statsfinansernaförsvagas, vilket i sin tur leder till en icke acceptabel efterfrågestimulans. föreslår att skatteutskottet avstyrkermotion Sk59 (m) yrkandena 1, 3 och 50 i här berörda delar. förslag till finansiering framförs framförallt i motion Skll3 väckt med anledning av proposition 111. Centerpartietawisar den breddning av basen för mervärdeskatten som föreslås i propositionerna110 och 111. En reducerad skattesats borde behållas för byggnadsarbeten ochåterinföras för restaurang- och hotelltjänster samt införas för basmat.Dessutom tillgodoräknar sig ett värde motsvarande 8,0 miljarderkronor med anledning av dynamiska effekter. Utskottet erinrar om den inriktning som fastslagits förskattereformen och dess finansiering. En av grunderna var att omfördela skattebördanfrån skatt på arbetsinkomster till skatt på konsumtion av varor och tjänster. Utskottet har ovan redovisat sin syn på centerpartietsförslag att ersätta moms på energi med höjda punktskatter. Detta skulle bl.a.försämra näringslivets konkurrenskraft och därmed förvärra kostnadsproblemen iden svenska ekonomin. Utskottet finner propositionens beräkning av reformenskortsiktiga dynamiska effekter vara trovärdig. Att utan närmare analys räknaupp värdet kan utskottet inte tillstyrka. Utskottet anser att denfinansiering som föreslår i denna del i praktiken innebär en avutskottet icke önskvärd efterfrågestimulans.