yttr · GD05JoU1 · 1989-12-31 00:00:00 — En ny regional statlig förvaltning har berettjordbruksutskottet tillfålle att avge yttrande över proposition 1988/89:154 omen ny regional statlig förvaltning, jämte motioner. I propositionen lämnas förslag om en ny regional statligförvaltning. Förslaget innebär att en ny länsstyrelse bildas. Dessutom föreslåsatt formerna för den nya samverkan med i första hand denregionala statliga förvaltningen i övrigt utvecklas. Den nya ansvarsområde föreslås omfatta deverksamheter som bedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämndensamt den nuvarande . Dessutom föreslås att ansvarsområdet ävenomfattar den del av länsbostadsnämndens verksamhet som avser bostadsförsörjningoch annan samhällsplanering. I den mån en länsanknytning blir aktuell förfiskefrågorna föreslås den nya ansvara för dessa frågor. I övrigt föreslås att den nya får vidgadebefogenheter vad avser kommunikationsområdet, skogsvården och trafiksäkerheten.Därutöver föreslås ett utvecklat samrådsförfarande vad gäller arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och vissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. Vissa särlösningar föreslås för utbildningsfi"ågornai den nya myndigheten för att tillgodose det nationella skolsystemets krav pårikstäckande tillsyn, uppföljning och utvärdering. Inriktningen och omfattningen av den nya länsstyrelsensverksamhet på lantbruksområdet kommer att närmare läggas fast i den till våren1990 aviserade livsmedelspolitiska propositionen. Den nya föreslås få ett starktförtroendemannainflytan-de genom att det vid sidan av styrelsefinns fem obligatoriska nämnder: utbildningsnämnd, planering,lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämnderna föreslås ha elvaledamöter. Ordförande bör vara landshövdingen. Av övriga ledamöter bör femutses av och fem av regeringen. 1 1989190. lésaml. 1989/90 JoUly Vid den nya kommer särskilda tjänster somlänsexper- 1989/90:JoUly ter att finnas. Berörda centrala myndigheter börmedverka vid tillsättningen av dessa tjänster. Reformenföreslås träda i kraft . En central organisationskommitté samt enorganisationskommitté i varje län skall inrättas enligt förslaget. Lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med en samordnadlänsförvaltning föreslås fa förlängd giltighetstid. Utskottet behandlar i detta yttrande i första hand deavsnitt av propositionen som berör de areella näringarna och motsvarandeföljdmotio-ner, dvs. motionerna Bol, Bo3, Bo4, Bo7, Bo8, BolO, , Bol3,Bol5, Bol6, Bol7, Bol8, Bo20, Bo22, Bo23 yrkandena 4, 5 och 7, Bo25 yrkandena2 4 och Bo29. Vad beträffar huvudförslagen i propositionen om en nystatlig regional förvaltning noterar utskottet att yrkanden om avslag på propositionenframförts i motionerna Bo24 (mp), Bo25 (c) och Bo30 (c). I mp-motionen yrkasdessutom att beslutar att frågan om stärkt regionalt självstyre iform av direktvalda regionala parlament utreds. 1 c-motionen Bo30 yrkas att enparlamentarisk utredning tillsätts med direktiv att utarbeta förslag ominförande av länsdemokrati enligt de grunder som anges i motionen. Vid sin behandling av avsnitten om de areella näringarnahar utskottet för sin del ställt sig bakom propositionens förslag om degrundläggande principerna för en ny statlig regional förvaltning, vilketinnebär att utskottet avstyrker motionsyrkandena om avslag på propositionenoch viss utredning. Utskottet går dock inte närmare in på deförvaltningsrättsliga frågor m.m. som aktualiseras i propositionen ochhithörande motioner. Enligt propositionen skall lantbruksnämndens nuvarande uppgifteringå i den nya . Verksamhetens inriktning och omfattning läggsnärmare fäst i den aviserade livsmedelspolitiska propositionen.Skälen för regeringens ställningstagande i fråga om lantbruket utvecklasnärmare på s. 22 23 i propositionen. Bl.a. framhålls att lantbruksnämndernasverksamhet fatt allt större anknytning till länsstyrelsernas. Stora vinsterkan enligt föredraganden göras genom att ge en ny länsstyrelse möjlighet samlat arbeta för landsbygdens utveckling. Det finns också andra kopplingarmellan dagens länsstyrelse och lantbruksnämnden som motiverar att de förssamman i en och samma organisation. En viktig uppgift för den framtidalänsstyrelsen blir t.ex.att ha ansvaret för en ändamålsenlig markanvändning i länet 1989/90:JoUly medbeaktande av de mål som statsmakterna ställt upp. I anslutning till uppgifternaom den proposition om en ny livsmedelspolitik som kommer att föreläggasriksdagen anför föredraganden bl.a. att den regionala nivånkommer att ha en nyckelroll för möjligheten att genomföra den nationellalivsmedelspolitiken. bör dessa frågor ges ensärställning inom den nya . Förslaget innebär vidare för de nordligaste länens del attäven rennäringsfiågorna kommer att handhas av den nya . Dessafrågor har stor regional betydelse, inte minst när det gäller markanvändningen. I fråga om skogsvårdsstyrelserna föreligger enligtpropositionen inte skäl att föreslå att dessa eller någon del av derasverksamhet förs in i . För att den skogliga kompetensen ändå skalltillgodogöras föreslås att far besluta i viktiga övergripandeskogliga frågor som rör markanvändning och naturvård samt att länsjägmästarenskall föredra dessa ärenden i styrelse. I motion Bo23 av m.Q. (m) anförs underrubriken näringarna olika skäl för en sammanslagning av lantbruksnämndernaoch skogsvårdsstyrelserna. Jord- och skogsbruket bör också avregleras så mycketatt verksamheten närmar sig ordinär myndighetsutövning. T.ex. börförvärvslagstiftningen ändras så att prövningen helt avskafes för fysiskapersoner. Den affärsmässiga verksamhet som bedrivs av lantbruksnämnderoch skogsvårdsstyrelser bör kunna överföras till andra huvudmän, liksom denrena rådgivningsverksamheten. Kvarvarande myndighetsutövning skulle kunnainordnas i den nya . I motion Bo25 av m.fl. (c) understryks lantbruksnämndernasviktiga roll i samband med den omläggning av jordbrukspolitiken som nuförbereds med inriktning mot ett riksdagsbeslut . Nämndernasrådgivning kommer att vara viktig i denna omställning. Den regionala nivånkommer att vara en viktig utgångspunkt i arbetet för att förverkliga den nyajordbrukspolitiken. Förslaget i propositionen att ge lantbruksnämnderna ensärställning är enligt motionen ingen bra lösning.Lantbruksnämnderna bör ges möjlighet att fortsätta sitt arbete med att stödjanya företag och människors initiativ i övrigt för att främja en levandelandsbygd. När det gäller trädgårdsnäringen påpekas att denna inte berörs ipropositionen och att man därmed utelämnar en viktig del av länsförvaltningensarbete för en levande landsbygd. bör av regeringen begära ett närmareklargörande av trädgårdsnäringens inriktning och genomförande, och enutredning bör studera olika alternativa möjligheter till rådgivning. Utskottetinstämmer i allt väsentligt i vad söm anförs i propositionen 1989/90:JoUly (s.22 23) beträffande skälen för en ändrad organisation av den regionalaförvaltningen inom nu berörda sektorer. Som föredragande departementschefenanfört är lantbruket och landsbygdens utveckling av stor betydelse för länen.Med nuvarande inriktning av lantbruksnämndernas verksamhet har denna fått alltstörre anknytning till länsstyrelsernas verksamhet på bl.a. detregionalpolitiska området. Enligt utskottets bedömning kommer denna anknytningatt behöva ytterligare förstärkas. Lantbruket befinner sig i ensituation där viktiga förändringar kan väntas inom en snar fi-amtid och därbehovet av samordnade och enhetliga lösningar är stort när det gäller t.ex.frågor om lantbruk och landsbygdsutveckling, omställning av jordbruksmark,landskapsvård samt miljö- och regionalpolitiska insatser. Även andra sektorerav samhället än de areella näringarna kommer att beröras av dessa förändringar.Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag att möjligheterna tillsamordnade och effektiva insatser inom dessa verksamhetsområden förbättras. Isammanhanget vill utskottet särskilt understryka det angelägna i att den nyalänsstyrelsen får en hög kompetens i frågor som berör de areella näringarna.Med det anförda tillstyrker utskottet för sin del regeringens förslag ochöverväganden i avsnitten rörande lantbruket och skogsbruket. I anslutning till synpunkterna i motion Bo23 villutskottet erinra om att behandlatorganisationsfi-ågor m.m. inom skogsbruket. I samband med budgetberedningenvåren 1989 tillstyrkte utskottet ett förslag om skogsvårdsorganisationensbasorganisation som framlagts av revisorer (se 1988/89:JoU12 s. 32f.). Vidare bör nämnas att en utredning med förslag till långtgående ändringari jordförvärvslagen framlagts, något som närmare redovisas i utskottetsbetänkande /90:JoUl om jordförvärvslagen. Vad särskilt beträiifar trädgårdsnäringens situation kannämnas att framhållit vikten av att den svenskaträdgårdsnäringen och dess internationella konkurrenskraft bevaras. Yrkanden omen utredning eller utvärdering av näringens situation har emellertid avstyrktsmed hänvisning bl.a. till olika faktorer som inverkat gynnsamt på den svenskaodlingen (se t.ex. 1988/89:JoU20). ' Utskottet har inte funnit anledning att idetta sammanhang föreslå några särskilda åtgärder i fråga om trädgårdsnäringen. Utskottet föreslår således att bostadsutskottet avstyrkermotion Bo23 yrkandena 4 och 5 samt motion Bo25 yrkandena 2 och 3, i den månmotionärernas synpunkter inte kan anses tillgodosedda med vad som anförts ipropositionen och i utskottets yttrande. Fisket 1989/90:JoUly I propositionen anförs bl.a. att fiskefrågorna har mångakopplingar till de verksamheter som ansvarar för. Det är därför ioch för sig naturligt att fiskenämnderna ingår i den nya . Denpågående översynen av fiskprisregleringen kan emellertid komma att föreslåbetydande förändringar i prisregleringen av fisket. Som en följd av denöversynen kan det därför tänkas att organisationen på det fiskeadministrativaområdet bör utformas på ett annat sätt än . En ökad kommunalisering avuppgifterna kan inte uteslutas, och vissa frågor kan eventuellt föras tillcentral nivå. Den anknytning som finns till länen är således intesjälvklar. I den mån en sådan länsanknytning blir aktuell bör den nyalänsstyrelsen ansvara för uppgifterna. I sammanlagt 17 motioner (s, m, fp, c) anförs synpunkterpå propositionens överväganden i detta avsnitt. I flertalet av dessa motionerföreligger en betydande samstämmighet i fråga om behovet av en länsanknutenkompetens i fiskefrågor. Motionärerna understryker i sin motivering bl.a.yrkesfiskets, vattenbrukets och fiskevårdens stora betydelse fi-ån olikasynpunkter (Bol, Bo4, Bo7, Bo8, BolO, Bol3, Bol5, Bol7, B0I8, Bo20, Bo22, Bo23,Bo25 och Bo29). I några motioner, främst Bo3, och , koncentrerasintresset till sportfisket och fritidsfisket. Fisketurismens betydelse frånekonomisk och regionalpo-litisk synpunkt framhålls bl.a. i motion Bo29. Enligtmotion Bo25 är planering och prioritering av kalkningsinsatser i försuradesjöar exempel på viktiga arbetsuppgifter i länen. I motionerna Bol3 och B0I6tas dessutom upp specificerade samordningsfrågor såvitt avser ansvaret förfisket i resp. . Mer konkreta förslag rörande den administrativa lösningenframförs bl.a. i motion B08 av m.fl. (s). Enligt motionen börbeslut redan nu fattas om att fiskenämnderna skall ingå i den nyalänsstyrelsen. Detta innebär att dagens nämnder "lyfts in" som ensjälvständig enhet i de länsstyrelser som kommer att inrättas vid ettriksdagens bifall till propositionen. Medel för detta bör ställas tillförfogande genom omfördelning från anslag under jordbruksdepartementetshuvudtitel. Utskottet erinrar inledningsvis om att 1989 årsfiskeriutredning avlämnat ett betänkande med titelnFiskprisregleringen och fiskeriadministrationen (SOU 1989:56). Betänkandetinnehåller bl.a. förslag till ändringar i den statliga fiskeriadministrationen(s. 159 f.). Betänkandet remissbehandlas i jordbruksdepartementet.Remisstiden utgår . I likhet med föredragande departementschefen kan utskottetkonsta tera att fiskefrågorna har många kopplingar till de verksamheter som ansvarar för. Utskottet instämmer också till stor del i de synpunkter som motionärerna anfört angående fiskefrågornas betydelse för ekonomi, sysselsättning, turism och rekreation. Fiskenämndernas verksamhet är uppdelad på tre huvudområden, nämli- 5 genfiskerinäringen (yrkesfiske och vattenbruk), fritidsfiske och fiske-1989/90:JoUly vård. har beräknat att antalet ärenden förnärvarande, bl.a. genom en ökad delegering, är ca 8 000 . Det kan t.ex.noteras att antalet miljöskyddsärenden ökat. Enligt utskottets mening är detviktigt att fiskenämndernas kompetens och lokalkännedom tillvaratas pålänsnivå. Så till vida ansluter sig utskottet till de synpunkter som framförtsi flertalet motioner. 1 övrigt går utskottet nu inte närmare in på frågan hurden statliga fiskeriadministrationen bör organiseras. Den fortsatta beredningenav fiskeriutredningens betänkande bör kunna ge underlag för mera preciseradeställningstaganden härvidlag. Det anförda innebär att utskottet avstyrker deifrågavarande motionerna i den mån dessa ej tillgodoses genom utskottetsuttalande om kompetensen m.m. i fiskefrågor. Utskottet anser inte att det finns anledning för riksdagenatt göra något uttalande i enlighet med de motionsyrkanden som berör specificeradesamordnings- och organisationsfrågor angående vissa insjöar. Det farförutsättas att dessa frågor kan lösas i samband med den fortsatta beredningenav fiskeriutredningens betänkande. Med det anförda avstyrks motionerna Bo 13yrkande 3 och Bo 16 yrkande 3. Närvarande: (), (),(), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (),(), (vpk), (), (),(), (), () och (). och (båda c) anför: Enligt vår mening hade utskottet bort tillstyrka yrkandenai motionerna Bo25 och Bo30 om avslag på propositionen och tillsättande av enparlamentarisk utredning med direktiv att utarbeta förslag om införande avlänsdemokrati enligt de grunder som närmare utvecklas i den sistnämndamotionen. I andra hand anser vi att utskottet bort tillstyrkayrkandena 2 och 3 1989/90:JoUly i motion Bo25. Som anförs i motionen harlantbruksnämnderna en nyckelposition i arbetet med att bibehålla en levandelandsbygd och stärka sambandet mellan ägande, boende och brukande. Lantbruksnämndernabör ges möjlighet att fortsätta arbetet med att stödja nya företag ochmänniskors initiativ på landsbygden. När beslutar omen ny jordbrukspolitik är det viktigt att omläggningen går effektivt ochomställningen fungerar över hela landet. Lantbruksnämndernas rådgivning kommeratt vara viktig i denna omställning. Den regionala nivån kommer att spela roll för att förverkliga den nya politiken. Det är naturligt attlantbruksnämnderna har ett huvudansvar för detta arbete. Propositionens förslagi dessa frågor är ingen bra lösning. Det kan dessutom leda till problem förlantbruksnämnderna i form av "dubbelkommandon", dvs. styrning frånsåväl länsstyrelse som lantbruksstyrelse. Som motionärerna anför har trädgårdsnäringen en storbetydelse för vissa regioner men berörs trots detta inte i propositionen.Härigenom utelämnas en viktig del av länsförvaltningens arbete för en levandelandsbygd. Förutsättningarna för rådgivningen till den yrkesmässigaträdgårdsodlingen och till jordbruket är väsentligt skilda och kräver skilda beslutom hur dessa skall ordnas . bör i enlighet med yrkande 3 imotionen begära ett klarläggande av regeringen angående trädgårdsnäringensinriktning och genomförande. En utredning bör studera olika alternativamöjligheter till rådgivning. gotab 99086, 1989