yttr · GD05FiU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Inkomstskatten för , m.m. har beslutat beredafinansutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1989/90:50 1990, m.m. jämte eventuella motioner. 1 propositionen har regeringen efter föredragningav statsrådet föreslagit att anta följandeförslag till 1.lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2.lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 3.lag om ändringi lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 4.lag om ändringi lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt, 5.lag omsärskilda regler för nedskrivning av lager m.m., 6.lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 7.lag om upphävandeav lagen (1966:172) om avdrag för avskrivning på skeppskontrakt m.m., 8.lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 9.lag om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 10. lag om ändring i lagen (1968:430)om mervärdeskatt, 11. lag om ändring i lagen (1957:262)om allmän energiskatt, 12. lag om ändring i lagen (1961:372)om bensinskatt, 13. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1988:327), 14. lag om ändring i lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon, 15. lag om ändring i bilskrotningslagen(1975:343), 16. lag om ändring i lagen (1989:474)om tillfålligt sparande, 17. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 18. lag om särskild insamling avuppgifter från bostadsrättsföreningar m.fl., 19. lag om ändring i lagen (1908:128s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, 20. lag om ändring i lagen (1980:865)mot skatteflykt. I 1989/90. 1989/90 FiU2y Motionerna i989/90:FiU2y Med anledning av propositionen harföljande motioner väckts: 1989/90:Skl3 av m.fl. (m), I989/90:Skl4av och (), 1989/90:Skl5 av m.fl. (m),1989/90:Skl6 av m.fl. (fp), 1989/90:Skl7 av (), 1989/90:Skl8av och (), 1989/90;Sk]9 av ochGunhild (), 1989/90;Sk20 av (), 1989/90:Sk21av och (), l989/90:Sk22 av (), 1989/90:Sk23av m.fl. (m), l989/90:Sk24 av m.fl. (c), 1989/90:Sk25av (), l989/90:Sk26 av och (), 1989/90:Sk27 av (), 1989/90:Sk28 av (),1989/90:Sk29 av m.fl. (mp), 1989/90:Sk30 av m.fl.(fp), l989/90:Sk31 av (), 1989/90.Sk32 av m.fl.(vpll), l989/90:Sk33 av och (), 1989/90:Sk34 avAgne (), 1989/90;Sk35 av m.fl. (c), 1989/90:Sk36 av UrsHedfors m.fl. (s) och 1989/90:Sk37 av (). redovisar i detta yttrande en bedömning avdet ekonomiska läget och anger vissa sammanfattande slutsatser med anledninghärav. Därefter behandlar utskottet skatteförslagets allmänna inriktning ochmotsvarande yrkanden i motionerna. Vidare behandlas de olika förslagen tillutformning av inkomstskatteskalan. Vad gäller beskattningen av löneförmånerbehandlar utskottet dessa utifi-ån allmänna utgångspunkter. Frågor omaktievinstbeskattningen behandlas med utgånpunkt i hur förslagen kan förväntftspåverka sparandet och kapitalbildningen. Utskottet tar också ställning tillförslaget om regler för pensionsförsäkringsavdrag och till vissa principer förutvidgningen av den indirekta beskattningen men utgår från att skatteutskottetvid sin mer grundliga beredning av förslagen tar upp frågan om skattesatsernasstorlek. Frågor om företagsbeskattning behandlas i yttrandet utifrån allmännautgångspunkter. redovisar vidare i detta yttrande vissakonsekvenser 1989/90:FiU2y av förslagen som påverkar balansen mellanstaten och kommunerna. Därefter anger utskottet vissa synpunkter påfinansieringen och några av förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiskaeffekter. Slutligen behandlas det tillfälliga obligatoriska sparandet. 1 (Kl) höstrapport gjordes enbedömning av den ekonomiska tillväxten i OECD-området som innebar enneddragning fi-ån till något och ca 2,5 %år 1990. Den lägre tillväxten och förklarades av en förväntadskärpning av finanspolitiken i och att investeringskonjunkturengår in i ett lugnare skede. För förutsattes en viss dämpning avproduktionstillväxten innevarande år och . KI:s prognos för Västeuropainnebar emellertid endast en marginell neddragning av tillväxten, och förförsta gången skulle detta innebära att produktionstillväxtenåren 1989 och 1990 blir högre i än i . ger i betänkande 10 med anledning avregeringens skrivelse om bedömningen av den ekonomiska utvecklingen en utförligareredovisning och bedömning av såväl den internationella ekonomiska utvecklingensom utvecklingen i . Utskottet konstaterar att även om expansionstakten nuavtar något under inledningen av blir ändå slutsatsen atthögkonjunkturen fortsätter. En av de faktorer som kan bryta den förväntade positivautvecklingen två första år är som framhålls i regeringensskrivelse inflationen. Priserna steg i flertalet i snabbare takt än under det närmast föregående halvåret. Ävende ihållande externa obalanserna mellan de stora industriländerna skaparosäkerhet . Det kan inte uteslutas att man i de länder därfinanspolitiken är för expansiv kan komma att tvingas till en penningpolitiskåtstramning som bl.a. får till följd att näringslivets investeringar hämmas. Regeringens syn på hur den realekonomiska utvecklingen kanförväntas bli av framgår av den försörjningsbalanssom redovisas i tabell 1. 1989/90: FiU2y Tabell 1. Import av varor ocli Offent 1 ig konsumlion Cxport av varor octi 7,0* -14,8 -17,0 - -24,5 -17,0 -25,7 -32,7 -43,3 * Den nya arbetsmiljöavgiften drar upp timkostnadsökningen 1440 med . Den väsentliga skillnaden i den ekonomiska utvecklingenmellan innevarande år och är den sämre utvecklingen av utrikeshandeln.Exportökningen väntas stanna vid . Detta är till viss del en effektav de nämnda tendenserna till en avmattning i den internationella konjunkturen.Det kraftigt stigande relativpriset för svensk export under de senaste årenkommer med stor sannolikhet att bidra till förluster av marknadsandelarsamtidigt som kapacitetsbrist kommer att vara det främsta hindret för ökadproduktion inom delar av industrin även . Pris- och löneökningarna fortsätter attligga på en högre nivå i jämförelse med OECD-genomsnittet. Höjningen av deindirekta skatterna, som ingår som en del av den föreslagna skattereformen,beräknas i skrivelsen höja prisnivån . Hushållens realadisponibla inkomster väntas öka . På grund av den valda finansieringenav skattereformen påverkas de disponibla inkomsterna endast i mindreutsträckning . Ökningen i den privata konsumtionen väntasbli lika blygsam som . I skrivelsen framhålls att hushållensinvesteringsbehov nu bör ha nåttsin kulmen som benägenheten till skuldsättning har 1989/90:FiU2y minskat.Incitamenten i det nya skattesystemet väntas påverka hushållens sparbenägenhetpositivt. Sammantaget innebär den här beskrivna utvecklingen underår 1990 att bruttonationalprodukten (BNP) ökar med något . Lone- och prisökningarna antas ligga kvar på samma höganivå som . Den antagna prisökningen på under loppet av år 1991inkluderar effekterna av höjningen av de indirekta skatterna. Finansieringenav skattereformen väntas även höja konsumentprisindex med . Den mest iögonfallande förändringen i jämförelse med åren1989 och 1990 är den kraftiga uppgången i den privata konsumtionen.Förklaringen till att den privata konsumtionen ökar med så mycket som äratt hushållens reala disponibla inkomster stiger med , vilket i sintur blir ett resultat av skattereformen. Trots den relativt starka konsumtionsuppgångenantas i skrivelsen att inkomstökningen ytterligare höjer sparkvoten. Förförsta gången antar sparkvoten därigenom ett positivt värde. Iskrivelsen betonas dock att bedömningen av sparkvoten är behäftad med mycketstor osäkerhet. Eftersom den privata konsumtionen ökar väsentligt mer änunder de föregående åren bidrar detta till en uppgång i importen. Även omexportökningen blir något större än minskar överskottet ihandelsbalansen. En bidragande orsak till detta är bl.a. en mindre gynnsamexportprisutveckling. Underskottet i bytesbalansen ökar kraftigt. På sammasätt som förklaras detta av ökade räntebetalningar ochallt större underskott i transfererings- och tjänstebalansen. förutses en ytterligare minskning avinvesteringstillväxten. I skrivelsen framhålls att detta delvis beror på atteffekterna av den något dämpade internationella konjunkturen förväntas slåigenom. Risk för försämrad konkurrenskraft och sämre lönsamhet för det svenskanäringslivet påverkar också prognosbilden. Tillväxten i den totala produktionenväntas bli något högre än 1990. Som framgått av utskottets redovisning av regeringensskrivelse är det de i jämförelse med vår omvärld alltför höga pris- ochlöneökningarna som alltjämt är huvudproblemet i den svenska ekonomin. Även omdet snabbt växande underskottet i bytesbalansen, som dock till en del kan sessom ett statistiskt redovisningsproblem, kan bli ett problem för den ekonomiskapolitiken är det främst en försämring av kostnadsläget och vår konkurrenskraftsom oroar. Utskottet ser den föreslagna skattereformen som ett led iansträng ningarna att få ned takten på pris- och löneökningarna i nivå med våra viktigaste handelspartners. Detta kräver att reformen kan genomföras 5 utan attsvåra obalanser uppkommer i ekonomin. Enligt utskottets /90:FiU2y meningmedför detta att en stram finanspolitik är en nödvändighet även under de förstaåren av . Skattesystemet har varit föremål för ett omfattandeutredningsarbete . Fyra utredningar inkomstskatteutredningen(RINK), utredningen om reformerad företagsbeskattning (URF), kommittén förindirekta skatter (KIS) och utredningen om inflationskorrigerad inkomstbeskattning(IBU) redovisade sina förslag som sammantagna innebär engenomgripande skattereform. Utredningsförslagen har remissbehandlats.Förslagen och remissynpunkterna ligger till grund för den skattereform som nuföreläggs . I propositionen konstateras sammanfettningsvis att behovetav en genomgripande reform på ett övertygande sätt har klarlagts iutred-ningsbetänkandena. Det sägs bl.a. att den analys som gjorts av inkomstskatteninom ramen för RlNK:s arbete entydigt visar att den olikformiga behandlingenav skilda slag av inkomster är huvudorsaken till vad som kan betecknas sominkomstbeskattningens kris. Olikformigheten är särskilt påtaglig när det gällerbeskattningen av kapitalinkomster. Huvuddragen i utredningarnas förslag har överlagtillstyrkts vid remissbehandlingen, och finansministern anser attskattereformen bör genomföras i huvudsaklig överensstämmelse med skatteutredningarnasförslag. Skatteutredningarnas förslag syftar till ensamhällsekonomiskt effektiv beskattning som fördelningspolitiska måluppfylls. Arbete och sparande skall ges en bättre skattemässig behandling medanförutsättningarna för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnad medhjälp av lån försämras. Skatten på arbetsinkomster lindras kraftigt ochkapitalbeskattningen skärps. Marginaleffekterna på arbetsinkomster sänksväsentligt. Den helt övervägande delen av inkomsttagarna kommer enbart attbetala kommunalskatt. Statlig inkomstskatt tas ut på inkomster i högainkomstskikt. Kapitalinkomster beskattas med några få undantag efter enproportionell skattesats på . Det skattebortfall som den sänkta beskattningen avarbetsinkomster leder till finansieras genom skärpt beskattning avkapitalinkomster, av en breddad bas för arbetsinkomstbeskattningen, av höjdindirekt beskattning, vissa besparingar och hänsyn till dynamiska effekter.Bl.a. föreslås att det mervärdeskattepliktiga området utvidgas till att omfattaenergi och vissa tjänster. På företagsskatteområdet är huvudinriktningen av förslagenen sänkt formell skattesats och begränsningar i reserveringsmöjligheterna. 1 propositionen föreslås nu att cirka en tredjedel avskattesänkningarna genomförs och finansieras . Bedömningen avdet ekonomiska läget gör att åtgärderna enligtpropositionen bör finansieras i sin helhet och finansieringen bör ske med deninriktning som utredningen angett (skärpt kapitalbeskattning, 1989/90:FiU2y breddadbas för beskattning av arbetsinkomster och en höjd, breddad indirektbeskattning). 1 motion Sk29 (mp) begärs att skall göra vissauttalanden om skattereformen, skatternas funktion i fördelningspolitiken ochsom miljöpolitiskt styrmedel. I motionSk24 (c) begärs en fördelningspolitisk analys av reformen. delar i huvudsak den kritik av detnuvarande skattesystemet som framförs i utredningarna. Det gäller såväl deproblem som sammanhänger med höga skattesatser på arbetsinkomster som denolikformiga behandlingen av skilda inkomster. Som framhålls i propositionenöverstiger skattelättnaden för ränteutgifter Tlen samlade inkomstbeskattningenav räntor, utdelningar och reavinster m.m. Det innebär attkapitalinkomstbeskattningen av fysiska personer leder till ett skattebortfellpå för stat och kommun, trots att hushållensnettoförmögenhet på i storleksordningen torde ge enreal avkastning på ca . Olikformigheten gör sig gällandeäven för andra inkomstslag. Olikformigheter och komplicerade skatteregler missgynnarpersoner med bristande kunskaper om skattesystemet. Genom att skapa en merlikformig beskattning av olika typer av kapitalinkomster och olika typer avarbetsersättning samt likvärdig beskattning av kapital- och arbetsinkomsterminskar också incitamenten till skatteplanering och skattefusk. Det blir inteheller lika fördelaktigt att låna, vilket främjar sparande. Hushållensräntekänslighet kan förväntas öka, vilket kommer att öka de penningpolitiskainstrumentens effektivitet. Även på företagsbeskattningens område lederolikformigheterna till att valet mellan olika handlingsalternativ styrs utifrånskatteöverväganden. Val av företagsform, investeringsobjekt ochfinansieringsform påverkas i alltför hög grad av skatteeffekterna. Utskottet vill vad gäller skatteomläggningens allmännainriktning också peka på vårt ökande internationella beroende. Den ekonomiskaintegrationen ökar arbetskraftens rörlighet, vilket minskar möjligheterna förSverige att upprätthålla en från omvärlden väsentligt avvikandeinkomstbeskattning. Många industriländer har genomfört omfattandeskattereformer , som inneburit sänkta skattesatser för bådeföretag och enskilda. Skillnaderna i formella skattesatser mellan ochflertalet övriga industriländer har därför ökat . ställer sig med det anförda utifrån sinautgångspunkter bakom den allmänna inriktningen av skatteförslaget och att ettförsta steg tas . Utskottet delar således inte den inriktning avskattepolitiken som förordas i motion Sk29 yrkandena 1 3. De bör därföravstyrkas av skatteutskottet. anser inte heller att hosregeringen bör begära en särskild analys av reformens fördelningspolitiskaeffekter. Det ingår i bl.a. SCB:s uppgifter att genomföra fördelningspolitiskastudier av individer, hushåll och regioner. Utskottet utgår från att regeringen följer den fördelningspolitiska utvecklingen och föreslår 1989/90:FiU2y åtgärdermed anledning härav om det kan anses befogat. Motion Sk24 yrkande 22 bör därföravstyrkas. Enligt propositionens förslag sänks inkomstskatten genomatt grundbeloppet i den statliga skatteskalan sänks fi'ån förbeskattningsbara inkomster . samt från förinkomster däröver. Det innebär att den högsta marginalskatten blir vid enkommunal utdebitering på . Det skattemässiga värdet av underskottsavdragsänks genom förslaget från . f motionerna Sk24 (c), Sk29 (mp) och Sk32 (vpk) yrkas atten särskild skattereduktion eller höjt grundavdrag införs för . Syftetär att åstadkomma en annan fördelningspolitisk profil än som föreslås ipropositionen. I de två sistnämnda motionerna lägger man fram förslagtill en skatteskala som inte innebär lika långtgående marginalskattesänkningari de högre inkomstskikten som propositionens förslag. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Denoffentliga sektorn kräver en finansiering som innebär ett högt skatteuttag. Etthögt skatteuttag behöver inte nödvändigtvis innebära höga skattesatser. Högaskattesatser medför en rad problem. De kan inbjuda till skattefusk ochavancerad skatteplanering samt bidra till att skapa en utbredd informellekonomi eller grå ekonomi med byte av tjänster eller lågproduktivegenverksamhet. Det leder till en snedvridning av konkurrensförhållanden ochtill ett inefliektivt resursutnyttjande. Innebörden är vidare att utbytet avextra arbetsinsatser blir litet och att inkomstbortfallet vid minskad arbetsinsatsockså blir litet. Det kan således hämma arbetsutbudet och rörligheten påarbetsmarknaden. Starkt progressiva skattesatser leder till höga nominellalönekrav i avtalsförhandlingarna, vilket driver upp kostnadsutvecklingen ochförsämrar vår internationella konkurrenskraft. Med lägre marginalskattesatserblir utbytet av varje nominell löneökning större, vilket bör ha en dämpandeeffekt på pris- och lönestegringstakten. Sänkta marginalskatter bör således medverka till attminska skattesystemets snedvridande effekter. Det bör leda till att ekonominsanpassningsförmåga förbättras och att utbudet av arbete och andra produktivaresurser ökar. Utskottet anser det särskilt glädjande att resurserna ihögre grad kan komma att inriktas på samhällsekonomiskt produktiva insatser istället för att användas för skatteplanering och andra mer skaitemässigtmotiverade insatser. Som fi-amgått av vad utskottet redovisat om det ekonomiskaläget befinner sig i en situation med högt kapacitetsutnyttjande och stor brist på arbetskraft inom vissa branscher och sektorer. Det är därför särskilt värdefullt att ett steg tas mot lägre marginalskatter på arbetsinkomster. Det kan leda till att arbetskraftssi tuationen förbättras. De förslagtill skatteskalor som föreslås i motionerna Sk29 (mp) och 1989/90:FiU2y Sk32 (vpk)innebär inte lika stora sänkningar av marginalskatterna som föreslås ipropositionen. Det innebär att de positiva effekter som utskottet tillskrivitsänkta skattesatser inte kan förväntas bli lika stora med motionärernasförslag. Förslagen om skattereduktion i motionerna Sk24 (c) och Sk32 (vpk)anser utskottet ha vissa kortsiktiga fördelningspolitiska fördelar men de medförsamtidigt, med den avtrappning som föreslås, att marginaleffekterna förstärks.Utskottet vill därför föreslå att skatteutskottet tillstyrker propositionensförslag och avstyrker motionerna Sk24 yrkande 3, Sk29 yrkandena 4 och 5 samtSk32 yrkandena 1 och 2. Utskottet vill i detta sammanhang understrykanödvändigheten av att skattereformens intentioner inte urholkas genom attkommunerna höjer sina utdebiteringar. Förutsättningen för att huvuddelen av inkomsttagarnaskall få bibehålla en marginalskatt på och högsta marginalskatt är att den kommunala utdebiteringen inte höjs ytterligare. Den genomsnittligautdebiteringen för riket väntas för uppgå till . Det kan idetta sammanhang nämnas att det kommunala skatteutjämningssystemet kommer attses över. Utskottet återkommer till detta. har med det anförda velat peka på flera avde fördelar som ett lägre inkomstskatteuttag är förenat med. Som utskottetåterkommer till måste i nuvarande ekonomiska läge varje inkomst-bortfell förstaten finansieras. Utskottet övergår därmed till att behandla förslagen tillfinansiering av de sänkta inkomstskatterna. Det framgår av propositionen att en av huvudtankarna iskattereformen är att olika typer av arbetsersättning skall beskattas på ettenhetligt sätt. En neutral beskattning av naturaförmåner och andra ersättningari samband med anställning innebär att det för den anställde leder till sammabeskattningsresultat om han får lönen i pengar och köper sig det som förmånenavser eller om han får förmånen direkt från arbetsgivaren. Utifrån dettasynsätt föreslås i propositionen ändringar i lagstiftningen vad gällervärderingen av bilförmån, beskattningen av kostnadsersättningar och förmånenatt till underpris få förvärva värdepapper. anser att det är i överensstämmelse medreformens huvudlinjer att eftersträva en neutral beskattning avarbetsinkomster, dvs. att åstadkomma att alla arbetsinkomster beskattas likaoavsett om de utges i form av kontantlön eller som förmån av annat slag. Detinnebär att ersättning som egentligen är lön inte av skattemässiga skäl börkunna utges som kostnadsersättningar som är skattefria. Utskottet tillstyrkermot denna bakgrund propositionens förslag om beskattning avkostnadsersättningar. 1 flera motioner tas frågan om bilersättningens storlekupp liksom värdet av utnyttjandet av fri bil. I motion Sk24 (c) föreslås att förmåns- värdet avft-i bil skall sättas högre än som föreslås i propositionen men l989/90;FiU2y samtidigtföreslås att avdragsbeloppet för att använda egen bil i tjänsten skall varahögre. Det ankommer inte på finansutskottet att ta ställning tillvilket värde förmån av fri bil skall värderas till eller vilken storlekavdraget för att använda egen bil i tjänsten bör uppgå till. Utskottettillstyrker däremot att utgångspunkten för beräkning av avdraget bör vara attbilen används för körning såväl privat som i tjänsten. Vidare talar förenklingsskälför att kostnaderna för att använda egen bil i tjänsten schabloniseras. I annatfall finns risk att skattemässiga överväganden kommer att spela alltför storroll vid val av bil och utnyttjande av bil i tjänsten. Finansutskottettillstyrker därför utifrån dessa utgångspunkter propositionens förslag ochavstyrker motionerna Sk23 yrkandena 5 och 7, Sk24 yrkandena 4, 5 och 12 samtSk29 yrkande 9. har inte från sina utgångspunkter någotatt erinra mot förslagen om beskattningen av förmånliga förvärv av värdepapperfrån arbetsgivaren. Motion Sk23 yrkande 6 avstyrks därför av utskottet. Sänkningen av skattesatserna på förvärvsinkomster somföreslås i propositionen leder till att skatteuttaget på reavinster på aktierminskar i alla inkomstskikt. I det högsta skiktet blir skatten därigenom .och i det skikt där marginalskatten är blir reavinstskatten . Avsiktenär att kapitalinkomster, i enlighet med RlNK;s förslag, skallbeskattas med en enhetlig skattesats på . För att skatteuttaget påreavinster vid aktieförsäljning inte skall avvika alltför mycket frånuttaget året därefter föreslås därför en mindre höjning av den skattepliktigaandelen av reavinst på aktier som innehafts . I motion Sk23 (m) yrkas avslag på detta förslag medmotiveringen att hänsyn inte tas till inflationens effekter. har redanhögre beskattning av riskvilligt sparande än omvärlden. Ett uttalat syfte med den omläggning som planeras för år1991 är att den skall stimulera sparande. Enligt finansutskottets mening är detangeläget att de förändringar som genomförs inte motverkardetta syfte. En tillfållig sänkning av aktievinstbeskattningen, som skulle bliföljden av sänkta marginalskatter med i övrigt oförändrade regler, skullekunna stimulera till en ökad avyttring av aktier i syfte att ta hem realiseradevinster vid ett skattemässigt fördelaktigt tillSlle. Ett sådant beteende skullefå negativa effekter på aktiesparandet och på kapitalbildningen. Medpropositionens förslag kommer beskattningen att uppgå till mellan 20 och 32 %beroende på inkomst. Det kan sägas vara en stegvis anpassning till vad somkommer att gälla . Utskottet tillstyrker därför att en begränsadhöjning görs av skatteuttaget och avstyrker därmed motion Sk23yrkandena 8 och 9. Skattemässigavillkor för pensionsförsäkringar i989/90:FiU2y l propositionen föreslås att avdragsrätten förpensionsförsäkringar begränsas till av det belopp som skulle varaavdragsgillt enligt nuvarande regler. Som motiv anförs att det inför en kraftigskattesänkning blir särskilt lönsamt att göra avdrag förpensionsförsäkringspremie eftersom utfallande belopp som beskattas senareträffas av en lägre skattesats. 1 motion Sk 14 av och (bådam) och Sk23 (m) yrkas avslag på förslaget. I två motioner, Sk29 (mp) och Sk32(vpk), yrkas på skärpt beskattning av pensionsförsäkringar och pensionsfonder. anser det rimligt att åtgärder vidtas föratt motverka att skattereformen skall stimulera alltför omfattandeskattemässiga omdispositioner vid själva övergången. Utskottet anser attpropositionens förslag innebär en mjukare övergång till det lägre skatteuttagetoch tillstyrker därför förslaget samt avstyrker motionerna Skl4 och Sk23yrkandena 10 och 11. Att 1990 införa den av vpk och mp föreslagnaavkastningsskatten bedömer utskottet inte som tekniskt möjligt. Utskottetavstyrker därmed motionerna Sk29 yrkande 11 och Sk32 yrkande 16. Gruntdavdrag för inkomst av kapital m.m.