yttr · GD05FiU6 · 1989-12-31 00:00:00 — föreslår därför att skatteutskottetavstyrker motion Sk96 (c) med motivering i motion Skll3 (c) i här berörddel. Dealternativa förslag som förs fram av dels kommu- 12 nisternai motion Sk81, dels de gröna i motion Sk74, är enligtvad motionärerna själva framhåller i sin helhet finansierade. Förslagenawiker, inte minst vad gäller utformningen av skatteskalan, från vad somförordas i propositionen och i övriga partimotioner. Som utskottet konstaterade i sitt betänkande om denekonomiska politiken (1989/90:FiU20) måste budgetpolitiken inriktas på attskapa gynnsamma förutsättningar för dämpade pris- och löneökningar. En viktigförutsättning för en gynnsam utveckling är enligt utskottet att det andrasteget i skattereformen nu genomförs. Den sänkning av inkomstskatten somutskottet förordat får dock inte leda till en påspädning av efterfrågan, utanden måste finansieras både genom höjningar av andra skatter och genom vissabesparingar. Utskottet anser i likhet med vad som anförts i propositionen och iflera motioner att det skattebortfall som motsvarar kompensation förinflationsskydd av skatteskalan inte behöver finansieras. I annat fall skulleskatteuttaget höjas i reala termer. De förslag till finansiering som framförs i motionernaSk8l (vpk) och Sk74 (mp) leder enligt utskottet till en påspädning avefterfrågan i samhället. Detta är en inriktning som strider mot vad utskottet isitt betänkande FiU20 ställde sig bakom, nämligen en dämpning och åtstramningav samhällsekonomin. Utskottet föreslår därför att skatteutskottet avstyrkermotionerna Sk81 yrkandena 1 3 samt 54 och Sk74 yrkandena 1 3 i här berördadelar. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om sitt ställningstagandei anledning av den ekonomiska politiken detta år (1989/90:FiU20). Därkonstaterades att den nuvarande situationen innebär att stora krav måsteställas på utformningen av den ekonomiska politiken men också på hurarbetsmarknadens parter agerar. Det är angeläget att avtal för träffasi mycket god tid och att de leder till en radikal dämpning av de totalalöneökningarna . Skattereformen får inte leda tillkompensationskrav från löntagarorganisationerna. Löntagarna har redan fåttkompensation för denna prishöjning genom de sänkta inkomstskatterna. Utskottet vill också beröra skattereformens effekter påarbetsmarknaden. Som utskottet framhållit kan sänkta skattesatser på siktväntas få positiva effekter på arbetskraftsutbudet. Därigenom kan överhettningenpå arbetsmarknaden komma att dämpas. Det bör bidra till att dämpalöneökningstakten, och därmed kan även inflationen få ett lugnare förlopp. Skattereformen bör sammanfattningsvis enligtfinansutskottets bedömning bidra till en bättre ekonomisk utveckling iSverige. Den löser självfallet inte alla ekonomisk-politiska problem. Men deninnebär ett väsentligt steg för att främja arbete och sparande samt för attuppnå en samhällsekonomiskt bättre användning av arbete och kapital. Fördelningspolitiskanalys l989/90;FiU6y Det övergripande målet för skattereformen är attåstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv beskattning somfördelningspolitiska mål uppfylls. Arbete och sparande ges en bättreskattemässig behandling medan villkoren för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnadförsämras. Reformen bidrar till en likvärdig behandling av arbetsinkomster ochinkomster av kapital. Skatteplanering och skatteflykt motverkas därmed. Dennainriktning medför att den fördelningspolitiska träfbäkerheten i beskattningenförbättras. Skattesystemet blir därigenom mer rättvist. Reformen har utformats så att en kraftig sänkning avskattesatserna sker, som en ökad likformighet uppnås i behandlingenav skilda slag av inkomster. Skattesystemets fundamentala uppgifter är att finansieraoffentliga åtaganden, att skapa en rättvis fördelning av produktionsresultatetoch att bidra till en hög ekonomisk tillväxt. Utskottet vill understryka attden sistnämnda uppgiften är av stor betydelse för att skapa fördelningspolitiskrättvisa. Som utskottet tidigare framhållit är skattereformen av störstabetydelse för en bättre ekonomisk utveckling med stigande realinkomster, högsysselsättning och låg inflation. Utskottet vill också framhålla att dekortsiktiga fördelningspolitiska effekterna måste tillmätas stor betydelse. Enisolerad sänkning av marginalskatterna är inte, konstateras i propositionen,fördelningspolitiskt acceptabel eftersom personer med höga inkomster skullegynnas i alltför stor utsträckning. Den förändrade kapitalskatten och andrainslag i finansieringen är därför nödvändiga komplement. Åtgärdernakompletteras också med fördelningspolitiskt motiverade åtgärder och stöd tillekonomiskt svaga grupper. Främst gäller detta ökade bostadsbidrag ochbarnbidrag samt för de sämst ställda pensionärerna en ökning avpensionstillskottet och en höjning av gränsen för KBT. justerades, iförhållande till det förslag som framlades av utredningen om reformeradinkomstbeskattning, gränsen för statlig inkomstskatt samt höjdes grundavdragetvid taxeringen för breda grupper i låg- eller mellanin-komstskikt. Skattereformen skall ses som en helhet i vilken dessakompletterande åtgärder ingår som en del. Inom ramen för utredningen om reformeradinkomstbeskattning genomfördes flera studier bl.a. avseende reformens möjligafördelningspolitiska effekter. Av både fristående experter och experter inomfinansdepartementet publicerades beräkningar i bilaga till utredningensbetänkande. Liknande beräkningar och analyser har genomförts av de förslag somnu framläggs. Beräkningarna baseras på statistiska uppgifter om ca 9 000hushåll (löntagare i åldern ) från inkomstför delningsundersökning (HINK) , varvid inkomstförhållanden m.m. framskrivits . För beräkningarna utnyttjas maskinell databearbetning av effekterna vid olika regelsystem m.m. 14 Ipropositionen redovisas den förändring av hushållens disponibla 1989/90;FiU6y inkomstsom orsakas av skattereformen. Av skattereformen orsakade dynamiska effekter iform av effektivitetsvinster och andra orsaker till ökad produktion inkl. ökadarbetstid har i likhet med vad fallet var med IUNK:s beräkningar inkluderats i resultatet i form av en allmän ökning av arbetsinkomsterna . Förändringen på grundval av den sammantagna skattereformenär, med detta beräkningssätt, att hushållens disponibla inkomst ökar med ca 2,. Resultatet är beräknat som ett genomsnitt för . För att belysa fördelningseffekterna på ett mångsidigtsätt har hushållen dessutom indelats efter socioekonomisk grupp, ekonomiskstandard, bruttoinkomst, förmögenhet, hushållstyp, boendeform och region.Sammanfattningsvis visar dessa beräkningar att de nu föreslagna förändringarna,liksom den samlade skattereformen, ger en förhållandevis jämnt fördelad ökningav den disponibla inkomsten när hushållen uppdelas på olika sätt. Skillnadernai utfall för olika socioekono-miska grupper och för olika inkomstgrupper ärmycket begränsade, särskilt jämfört med vad som skulle ha varit fallet vid enisolerad marginalskattesänkning. Beräkningar av denna typ har vissa begränsningar. Degrundas på material från ett enstaka år. Det statistiska underlaget är också ivissa fall ofullständigt, t.ex. vad gäller eventuella löneförmåner utöver faktisklön. Det är i vissa fall nödvändigt att göra schablonantaganden, t.ex. vadgäller konsumtion. Beräkningarna avser ett läge utan förändring. Slutligenredovisas resultaten i form av ett genomsnittsvärde för gruppen. Det börobserveras att skillnaderna i utfall mellan individer/hushåll inom gruppen isjälva verket kan vara betydande. Som komplettering till genomsnittliga beräkningar avhushållens disponibla inkomst har i olika sammanhang gjorts ett antal ekonomiskaberäkningar för olika familjegrupper. Dessa illustrerar effekten av reformenför en viss typfamilj, varvid särskilda faktorer såsom hög skuldsättning m.m.kan belysas. Det som framkommit i de beräkningar som publicerats i olikasammanhang tyder på att utfallet av reformen starkt påverkas av boendet och dåframför allt hur stora lån familjen har för sitt egnahem. Utfallet beror ocksåpå storleken på de löneförmåner som varit låg- eller obeskattade tidigare.Beräkningarna tyder också på att hushållstypen har betydelse barnfamiljernafår ett relativt sett bättre utfall än ensamstående och familjer utan barn. I motioner från och från vänsterpartietkommunisterna tas krav på mer ingående fördelningspolitiska analyser upp. Imotionerna Sk4S4 (c) yrkande I och Sk39S (vpk) yrkande 2, båda väckta underallmänna motionstiden, framställs allmänna krav på fördelningspolitiskaanalyser av skattereformen. I motion Sk96 (c) yrkande 43, väckt i anslutningtill proposition 110, framförs att regeringen bör initiera studier ochfortlöpande utvärdering av effekterna för individer, hushåll och regioner.Särskilt sjuk- och friskfrånvaron bör uppmärksammas. I motion Sk81 (vpk)yrkande 53 ställs krav på en parlamentarisk utvär- dering avskatteomläggningen ur fördelningssynpunkt. Yrkande 55 i 1989/90:FiU6y sammamotion framhåller att särskilt effekten för kvinnorna måste Utskottet vill framhålla att ett av skattesystemets syftenär att skapa en god fördelning av resurserna. Den omfattande skattereform somnu genomförs har flera positiva aspekter. Dess inriktning är att få en sundareekonomi, där arbete och sparande lönar sig och där skatteplanering ochskatteflykt undviks. De snedvridande effekter som dagens skattesystem harundanröjs, och samhällsekonomin kan förväntas uppvisa resultat i form av bl.a.ökad produktivitet. Reformen får en för löntagarna som helhet positiv effektgenom en inte oväsentlig ökning av den genomsnittliga disponibla inkomsten. Attde fördelningspolitiska aspekterna på reformen är viktiga har ocksåunderstrukits i olika sammanhang av finansutskottet. Det är därför väsentligtatt de marginalskattesänkningar som reformen innehåller på det sätt som skerkompletteras med en mera likformig beskattning samt stöd till ekonomiskt svagagrupper. De beräkningar som gjorts av SCB, och olikafristående grupper anser utskottet ge stöd för att reformen fått enfördelningsmässigt rättvis profil. Vid behandlingen av budgetpropositionen har riksdagenanvisat medel för att inleda en bred utvärdering av skattereformen. anslag /91 har 5 milj. kr. avsatts för detta ändamål.Något särskilt uppdrag till regeringen att tillsätta en särskild parlamentariskkommitté för att utvärdera skatteomläggningen från fördelningssynpunkt anserinte utskottet vara befogat. Motionerna Sk96 (c) yrkande 43, Sk81 (vpk)yrkandena 53 och 55 samt motionerna Sk434 (c) yrkande 1 och Sk393 (vpk)yrkande 2 bör därför avstyrkas. Beskattning av arbete och kapital, real beskattning 1 propositionen anförs att en viktig utgångspunkt förreformen är att åstadkomma större likformighet i beskattningen avarbetsinkomster och kapitalinkomster. Det innebär emellertid inte attskatteuttaget på nominell kapitalavkastning skall vara detsamma som uttaget påarbetsinkomster. Vid en jämförelse måste även inflationen beaktas, framhållsdet i propositionen. Föredragande statsrådet instämmer i vad RINK formuleradesom målsättning för likformighet, nämligen att skattens andel avrealkapitalavkastning skall vara likvärdig med skatteuttaget förarbetsinkomster i form av inkomstskatt och skattedelen av sociala avgifter. Ipropositionen avvisas s.k. real beskattning som metod för att beaktainflationens effekter på kapitalbeskattningen, 1 stället förordas ett 30-procentigtproportionellt skatteuttag på kapitalinkomster medan arbetsinkomster beskattasenligt en progressiv skala. I motion Sk81 (vpk) begärs att förslaget om en realbeskattning bör prövas i en parlamentarisk utredning. Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att flera skäl talar mot att en real beskattning införs. Real beskattning tillämpas 16 inte inågot av de länder som är betydelsefulla för svensk ekonomi. införandeav real beskattning i skulle medföra komplikationer 1989/90:FiU6y medinkomster från andra länder och risker för internationellt skattearbitrage.Ett realt beskattningssystem skulle också bli betydligt mer komplicerat än detföreslagna, och därmed skulle ett av huvudsyftena med omläggningenomintetgöras. En real beskattning skulle också frambringa en i högre gradindexreglerad ekonomi, vilket skulle kunna försvåra möjligheterna attbekämpa inflationen. Utskottet anser att den i propositionen valda vägen är attföredra, nämligen att låta skattesatsens nivå bestämmas till en fast nivå medhänsyn tagen till långsiktigt rimliga antaganden om inflation ochrealräntenivå. Det finns inte anledning att nu på nytt utreda frågan omreal kapitalbeskattning. Utskottet avstyrker med det anförda motion Sk81yrkandena 16 och 24. Skatt på inkomst av kapital I likhet med vad som anförs i propositionen vill utskottetinledningsvis upprepa sin ovan framförda uppfattning att skattereformen kommeratt stimulera ett ökat sparande och leda till en begränsning av låntagandet.Särskilt det finansiella sparandet torde komma att öka, vilketutskottet'bedömer som positivt bl.a. för finansieringen av näringslivetsinvesteringar. I olika sammanhang har framförts oro över att den ökadekapitalbeskattningen kan skapa problem på grund av kapitalets internationellarörlighet. Utskottet anser att denna fråga bör följas med stor uppmärksamhet. I motion Sk59 (m) yrkande 8 begärs att skall geregeringen till känna vad som anförs i motionen om särskilda sparstimulanser. Imotionen återges några av de förslag till sparstimulanser som moderatasamlingspartiet förde fram under allmänna motionstiden, däribland breddatpensionssparande, startsparande för barn och ungdom och ett nytt målinriktatbosparande i bank. har tidigare i vår (1989/90:FiU21)behandlat dessa förslag och därvid inte funnit skäl att biträda dem. Utskottetser ingen anledning att nu ompröva sin uppfattning i dessa frågor. Utskottetförordar därför att motion Sk59 (m) yrkande 8 avstyrks. 1 propositionen föreslås att grundavdrag inte skall medgesfrån inkomst av kapital. Vidare föreslås att det s.k. sparavdraget slopas. 1 motion SkS9 föreslår moderata samlingspartiet ettsärskilt grundavdrag på . i inkomstslaget kapital. Detta grundavdragbör samordnas med det allmänna grundavdraget så att den totala summan inteöverstiger det . 2 1989/90. de gröna föreslår i motion Sk74 ett grundavdrag på 1989/90:FiU6y inom inkomstslaget kapital (yrkande 22). I samma motion föreslås också ettsparavdrag motsvarande av den del av kapitalinkomsterna som understiger . (yrkande 23). I motion Sk96 yrkande 23 föreslår att sparavdragetbehålls, men att detta begränsas till . Ett förslag av samma innebördförs också fram av () i motion Sk56 yrkande 4. får med anledning härav anföra följande.Propositionens förslag innebär att alla kapitalinkomster skall beskattaslikformigt i ett inkomstslag som också utgör en förvärvskälla. Skillnaden iskattemässig behandling mellan löpande inkomster och vinster tas därmed bort.På kapitalinkomster skall det tas ut en statlig skatt på . Som påpekas ipropositionen utgör den låga beskattningsnivån i sig en påtaglig stimulans försparandet. Då dessutom ett bibehållet sparavdrag skulle ge upphov till enbristande neutralitet i beskattningen talar starka skäl för att avdragetavskaffas. biträder således propositionens förslag i denna deloch föreslår att motionerna Sk74 (mp) yrkande 23, Sk96 (c) yrkande 23 och Sk56(c) yrkande 4 avslås. tillstyrker för sin del också den ipropositionen föreslagna ordningen att inte medge grundavdrag från inkomst avkapital. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet således motionerna Sk59 (m)yrkande 24 och Sk74 (mp) yrkande 22. I propositionen föreslås att ränta på allemanssparande ochbonusränta på ungdomsbosparande skall beskattas med en skattesats på , lägre än enligt huvudregeln för kapitalinkomster. Andelar iallemansfonder föreslås bli beskattade som aktier, men av vinst resp. förlustskall endast två tredjedelar beaktas. I motion Sk81 (vpk) yrkande 19 begärs att kapitalinkomsterfrån allemanssparandet inkl. ungdomsbosparandet samt allemansfondsparandetskall beskattas . Frånvaron av enhetliga skattesatser innebär enligtmotionärerna inte bara fortsatta orättvisor utan också att möjligheterna tillskatteplanering kvarstår. Även i motion Sk74 (mp) yrkande 25 begärs att ränta påallemanssparande och bonusränta på ungdomsbosparande skall beskattas som andraränteinkomster . Enligt finansutskottets mening ligger det ett stort värdei att beskattningen av kapitalinkomster utformas enhetligt och likformigt.Såsom kommunisterna påpekar kan avsaknaden av enhetligaskattesatser öppna väg för skatteplanering och bidra till att bevara nuvarandeorättvisor. Kravet på enhetlighet och likformighet måste dock motvägas deförsämringar i sparvillkoren som detta skulle innebära för allemanssparandet.Allemanssparandet och allemansfondsparandet är sparformer som premieras avstaten och som vunnit stor anslutning hos allmänheten. Det samhällsekonomiskabehovet av att främja hushållssparandet talar enligt utskottet för att dessasparformer även ifortsättningen bör ges en förmånligare skattemässig behandling. Med hänsyntill att insättningarna i detta sparande begränsas till . tordeett sådant avsteg från likformigheten inte ge utrymme för någon skatteplaneringav betydelse. Utskottet delar föredragandens bedömning att en beskattning med20 % av avkastningen på allemanssparandet är lämpligt avvägd mellan å ena sidanintresset av likformighet och å andra sidan intresset av att öka sparandet.Utskottet tillstyrker med hänsyn härtill propositionen i denna del ochavstyrker motionerna Sk81 (vpk) yrkande 19 och Sk74 (mp) yrkande 25. I motionerna Sk96 (c) yrkande 24 och Sk406 (c) yrkande 3begärs att det skall inrättas särskilda allemansfonder med möjlighet att göraplaceringar i icke börsnoterade företag. Sådana fonder kan enligt motionärernastimulera riskkapitalbildningen i småföretag. Motionärerna ser detta ändamålsom så angeläget att sparformen bör ha en lägre skattesats än vanligtallemanssparande. Utskottet vill med anledning härav erinra om attallemansfonder redan med nuvarande regler har möjlighet att förvärva aktierm.m. i icke börsnoterade företag. Placeringar av detta slag får dock inte överstiga10 % av fondens värde. För att ge även anställda i icke börsnoterade företagmöjlighet till ett aktiesparande som är inriktat på det egna företaget kanbankinspektionen, om särskilda skäl föreligger, medge att denna gräns fåröverskridas. En förutsättning för en sådan dispens är dock enligt förarbetenatill lagen (prop. 1983/84:30, s. 59) att en inte obetydlig handel i företagetsaktier äger rum. Då sålunda motionärernas önskemål i betydande utsträckningär tillgodosedda redan med nuvarande regler är det enligt utskottets meninginte påkallat med något särskilt initiativ i frågan från sida.Utskottet avstyrker därför motionerna Sk96 (c) yrkande 24 och Sk406 (c) yrkande3. I motion Sk96 yrkande 22 återkommer till sitttidigare vid upprepade tillfållen framförda förslag om personligainvesteringskonton. Denna sparform skall enligt motionärerna vara uppbyggdenligt följande principer: -Personliga investeringskonton införs förlångsiktigt målsparande. -Insättningarnamaximeras till ett halvt basbelopp (ca .) ochundantas från beskattning. -Avkastningengörs skattefri. -Uttagutan skattekonsekvenser får endast göras till investeringar i permanentbostad eller i eget företag. -Beskattningen skernär tillgången avyttras. - Viduttag till annan användning sker beskattningen . Enligt motionärerna bör det ankomma på regeringen attutreda de ytterligare detaljer som kan krävas och återkomma till riksdagenmed ett konkret förslag om införande av personliga investerings- konton,innefattande ett förslag till finansiering av de statsfinansiella 1989/90;FiU6y kostnadersom uppkommer på kort sikt. Målet bör vara att personliga investeringskontonskall kunna införas från . I motion Sk354 yrkande 3 begär attmöjligheterna att införa personliga investerings-Zriskkapitalkonton utreds.Syftet med sådana konton skall vara att underlätta för löntagare som önskarstarta eget företag. När finansutskottet tidigare i vår behandlade motioner avsnarlik innebörd framhöll utskottet (1989/90:FiU21) att systemet med personligainvesteringskonton var behäftat med vissa uppenbara svagheter. Ett införande avinvesteringskonton skulle leda till ett betydande inkomstbortfall för stat ochkommun, särskilt i ett uppbyggnadsskede. Dessutom skulle man vid sidan avallemanssparandet få ett nytt omfattande sparsystem som enbart bygger pågynnsamma skatteregler. Utskottet påpekade också att den förestående reformeringenav inkomstskattesystemet bärs upp av en strävan att stimulera till ökatsparande och motverka skuldsättning och skatteplanering. Eftersom omläggningenkan väntas få långtgående återverkningar på hushållens sparbeteende bör nyasparformer av detta slag inte aktualiseras innan närmare erfarenheter vunnitsav det nya skattesystemets effekter. Med hänvisning härtill avstyrkte utskottetmed gillande de tidigare behandlade motionerna. Utskottetkonstaterar också att konton av detta slag passar dåligt in i det nyaskattesystemets principer. Utskottet vill också erinra om att det ipropositionen aviseras att frågan om s.k. särskild redovisningsmetod för mindreföretag liksom handelsbolagens skattemässiga behandling skall utredas.Resultaten av denna utredning kan väntas positivt påverka både möjligheternaatt starta företag och att expandera verksamheten. Utskottet avstyrker därförmotionerna Sk96 (c) yrkande 22 och Sk354 (fp) yrkande 3. Utvärdering av effekterna av enhetlig beskattning avkapitalinkomster I motion Sk81 (vpk) yrkande 23 begärs att somsin mening skall ge regeringen till känna att effekterna av den enhetligakapitalbeskattningen av bank- och pensionssparandet måste följas noga. Enligtmotionärerna kan i tider av hög inflation en 30-procentig skatt påkapitalinkomster visa sig vara en tämligen hård beskattning för kapital med lågavkastning. Det kan därför visa sig vara erforderligt att justeraskatteuttaget. Såsom framgår av propositionen är den föreslagnaskattereformen mycket omfattande. Den kommer att påverka hushållens och företagensekonomiska situation och förändra ekonomins funktionssätt på ett i mångaavseenden genomgripande sätt. Enligt föredraganden bör skattereformen därförföljas upp med en bred utvärdering av reformens effekter. Av propositionenframgår också att dataunderlaget för utvärdering av reformens effekter skallförbättras, både genom särskilda undersökningar och genom förbättring av denreguljära statistiken. Då sålundamotionärernas önskemål kan väntas bli tillgodosett utan /90:FiU6y särskildåtgärd från sida framstår det enligt finansutskottets mening intesom påkallat med något initiativ i frågan. avstyrker därförmotion Sk81 (vpk) yrkande 23. I propositionen hävdas att beskattningen påförsäkringsområdet i dagens system inte är neutral.Pensionsförsäkringssparande beskattas inte alls som kapitalet geravkastning hos försäkringsföretaget. Sparande i kapitalförsäkring(K-försäkring) beskattas enligt särskilt gynnsamma regler. Även tryggandet avtjänstepension har en gynnad position, framhålls det i propositionen. Sparandei bank är inte lika skattemässigt gynnsamt. Det konstateras också att bristandeneutralitet råder även i fråga om sociala avgifter. I propositionen föreslås mot denna bakgrund att en merneutral beskattning införs. Neutral beskattning av direkt eller indirekt sparandedefinieras i propositionen som att vid samma procentuella avkastning föreskatt skall spararens procentuella avkastning efter skatt vara lika stor förbåda kategorierna av sparande. Enligt propositionen skall livförsäkringsföretagvara skattskyldigt för avkastning av pensionsförsäkringskapitalet. Motsvarandeföreslås gälla för pensionsstiftelse och för medel avsatta till pensioner hosarbetsgivare. Skattesatsen föreslås vara för avkastning enligttjänstepensionsavtal och för avkastning på övrigt pensionskapital.