yttr · GD05KU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Valbarhetsvillkor för ledamot i skattenämnd 1989/90 KU6y har hemställt om yttrande frånkonstitutionsutskottet över proposition 1989/90:74 om ny taxeringslag m.m.jämte motioner. Det begärda yttrandet avser främst frågan om krav på svensktmedborgarskap för ledamotskap i de tilltänkta nya skattenämnderna. Propositionenbygger på förutsättningen att något sådant krav inte bör uppställas. Utskottetbegränsar sitt yttrande till frågan om regeringsförslaget på denna punkt står iöverensstämmelse med regeringsformen. 1 propositionen föreslås genomgripande förändringar avskatteorganisationen och det rättsliga förfarandet på skatteområdet. Denuvarande länsskattemyndigheterna och lokala skattemyndigheterna ersätts med enskattemyndighet i varje län. På varje ort där det nu finns en lokalskattemyndighet inrättas ett lokalt skattekontor. Taxeringsnämnderna ersätts avsärskilda förtroendeorgan benämnda skattenämnder i de nyaskattemyndigheterna. Det skall finnas en nämnd vid varje skattekontor.Myndigheten skall fatta beslut med nämnd i de fall ett lekmannainflytande ansesvärdefullt, främst när fråga är om tvistiga omprövningar. Övriga beslut skallfattas av tjänstemän. Skattemyndigheterna får en mer omfattande beslutsbehörighetän nuvarande taxeringsnämnder. De förslås kunna fatta vissa beslut som i dagfattas av länsrätten som första instans, bl.a. beslut om eftertaxering. Den skattskyldige får liksom överklaga beslutäven om det inte gått honom emot. skall pröva om överklagandethar kommit in i rätt tid och ompröva beslutet. Ett överklagande fåröverlämnas till länsrätten utan föregående omprövning endast om det finnssärskilda skäl. Ändrar skattemyndigheten beslutet på sätt som den skattskyldigebegärt förfaller överklagandet. I annat fall skall handlingarna överlämnas tilllänsrätten för vidare handläggning. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fårbesluta att en skattenämnd skall bestå av flera avdelningar. I skattenämndskall finnas ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter. Ordföranden ochvice ordföranden i skattenämnden skall vara tjänstemän vid skattemyndighet. Deförordnas av för högst i taget. 1 1989/90. Chefen förskattemyndigheten får träda in som ordförande i skatte- 1989/90:KU6y nämndenvid behandling av ärende som med hänsyn till dess särskilda beskaffenhet kräverhans medverkan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfastställer det antal övriga ledamöter i skattenämnden som skall finnas vidvarje skattekontor. Sådana ledamöter väljs för högst . Val av ledamot iskattenämnd förrättas i princip av . Valbar till ledamot iskattenämnd är den som har rösträtt vid val av kommunfullmäktige och ärkyrkobokförd i en kommun som ingår i skattemyndighetens verksamhetsområde. Tjänsteman inom skatteförvaltningen eller vid allmänförvaltningsdomstol eller nämndeman i allmän förvaltningsdomstol får inteväljas till ledamot i skattenämnd. I propositionen anförs bl.a. följande imedborgarskapsfrågan. krävs av ledamot och suppleant itaxeringsnämnd att vederbörande är svensk medborgare. Två utredningar,kommunaldemokratiska kommittén och diskrimineringsutredningen, har tagjt uppfrågan om medborgarskapskravet bör finnas kvar i samma omfattning som (DsC 1983:4, Ds A 1984:6). På grundval av prop. 1985/86:7 om utlänningarsrättsliga ställning har beslutat att kravet på svenskt medborgarskapskall avskaffas på flera områden, där kravet på anknytning till kantillgodoses på annat sätt (LU 12, rskr. I den nämnda propositionenföreslogs dock inte några ändringar i fråga om medborgarskapskravet förledamöter i taxeringsnämnd. Ett eventuellt avskaffande av kravet borde enligtpropositionen prövas i samband med de förslag till genomgripande förändringarav taxeringsorganisationen som övervägdes inom skatteförenklingskommittén. Enligt propositionen bör kravet på svenskt medborgskap förledamöter inte föras över på taxeringsnämndernas motsvarighet i den nyaorganisationen, skattenämnderna. uppgifter och befogenheter kaninte anses vara av sådan karaktär att man måste kräva svenskt medborgarskap hosledamöterna. Det får i stället ankomma på dem som väljer personer att innehadessa uppdrag att bevaka att personerna i fråga har tillräckliga kunskaper isvensk rätt och svensk förvaltning. Därför föreslås att det för ledamot iskattenämnd skall krävas rösträtt här i landet. Detta innebär att densom är utlänning för att kunna bli vald måste ha bott här ochvara myndig. aktuella valbarhetsregler tas upp i tre motioner. Imotion 1989/90.Sk835 av (), som väckts , behandlas nu gällande taxeringslag enligt vilken utländskamedborgare är uteslutna från ledamotskap i taxeringsnämnd. Enligt motionen ärdetta inte rimligt bl.a. av det skälet att andra kommunalaförtroendeuppdrag är öppna för utlänningar. 1 motionen 1989/90:KU6y erinras omatt i vissa kommuner är inemot invandrare och de flesta av dem utländskamedborgare. 1 motion 1989/90:Sk44 av () framhålls bl.a.att skattenämnds beslut ofta kan vara av ingripande betydelse för den enskilde.TiU grund för besluten kan ligga överväganden om innehållet i rättsnormer avolika slag. Dessa rättsnormer kan enligt motionen vara uttryck för värden ochvärderingar som ytterst är sprungna ur vår historia, tradition och vårtkulturarv. Enligt motionärens uppfattning bör offentlig makt i vårt land utövasav svenskar. Ledamot av skattenämnd bör därför vara svensk medborgare på sammasätt som gäller för nämndemän. Motion 1989/90:Sk47 av m.fl. (c) innehållerföljande förslag beträffande skattenämnderna. Dessa bör enligt motionen hafasta medlemmar valda för en mandatperiod i taget. Ordförande och viceordförande bör vara lekmän. På dessa måste ställas särskilt höga kravbeträffande insikt i skattefrågor. Tjänstemännen i skattemyndigheten skallendast fungera som föredragande utan rösträtt. chef skallej kunna tjänstgöra som ordförande i skattenämnd. Till skillnad från propositionenanser motionärerna att det skall krävas svenskt medborgarskap för att komma påfråga som förtroendevald ledamot i skattenämnd. Förslaget till ny taxeringslag har granskats av lagrådet.Den nu aktuella konstitutionella frågeställningen behandlas inte i lagrådetsyttrande. , som begränsar sitt yttrande till frågan omförslaget till ny taxeringslag står i överensstämmelse med grundlagen i berörtavseende, får för sin del anföra följande. Enligt 11 kap. 9 § regeringsformen får endast den som ärsvensk medborgare inneha eller utöva domartjänst, ämbete som lyder omedelbartunder regeringen, tjänst eller uppdrag såsom chef för myndighet som lyderomedelbart under eller regeringen eller såsom ledamot av sådanmyndighet eller dess styrelse. I övrigt gäller enligt nämnda grundlagsstadgandeden huvudprincipen att krav på svenskt medborgarskap för behörighet att innehaeller utöva tjänst eller uppdrag hos staten eller kommun får uppställas endasti lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. innan den nuvarande grundlagens regelsysteminfördes gällde som huvudprincip att svenskt medborgarskap var villkor förerhållande av statstjänst. intog emellertid den ståndpunkten(jfr SOU 1963:7) att huvudregeln skulle bli den motsatta och att utlänningalltså i regel skulle vara oförhindrad att erhålla statstjänst.Grundlagberedningen anslöt sig härtill men föreslog vissa undantag motiverademed bl.a. hänsyn till rikets säkerhet och önskemålet att beslut som rörenskildas rättsliga ställning skall fattas av svenska medborgare. Reglerna i 11kap. 9 § RF ansluter sig i sak till Föredragande departementschefen beto- 1989/90:KU6y nade igrundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 406) dels intresset av att få såkvalificerade innehavare som möjligt till allmänna tjänster, dels önskemålet omen intensifiering av det mellanfolkliga samarbetet. 1 lagen om offentlig anställning (4 kap. 2 §) finnsvissa bestämmelser om svenskt medborgarskap såsom villkor för statstjänst.Dessa bestämmelser ansluter direkt till vad sagts om grundlagsregleringenpå området i fråga. Vidare skall erinras om att den angivna huvudprincipen attutlänningar är jämställda med svenskar i fråga om tillträde till tjänster sedangammalt gäller i kommunerna; endast sådana kommunala tjänster som tillsattes avstatliga myndigheter förbehölls tidigare i regel svenska medborgare. Under arbetetmed följdlag-stiftningen till regeringsformen tog föredragande statsrådet(prop. 1974:174 s. 74) avstånd från tanken på en generell lagreglering på dettaområde för kommunernas vidkommande. Det kunde enligt departementschefen intekomma i fråga att annat än i mycket obetydlig omfattning, t.ex. beträffandevissa särskilt känsliga tjänster inom den specialreglerade kommunalaförvaltningen, utestänga utlänningar från . Som känt gällersedan 1975 att utländska medborgare har rösträtt här i landet och ärvalbara till kommunala förtroendeuppdrag under förutsättning att vederbörandehar bott i och är myndig. Den fråga som enligt utskottet först bör ställas är om detilltänkta nya skattemyndigheterna inkl. skattenämnderna är att betrakta somdomstolar i den mening som anges i 11 kap. RF. Som tidigare framgått äravsikten att skattemyndigheterna i fortsättningen skall få mer omfattandebeslutsbehörighet än nuvarande taxeringsnämnder. De föreslås sålunda kunnafatta vissa beslut som fattas av länsrätten som första instans.Uppenbarligen är den verksamhet som skattemyndigheterna bedriver ofta avgenomgripande betydelse för den enskilde. Emellertid är att märka att detprocessuella regelsystemet som skall gälla för de nya skattemyndigheterna iallt väsentligt överensstämmer med den ordning som en radförvaltningsmyndigheter såväl rent statliga sådana som s.k. specialregleradekommunala organ har att följa och iaktfa. Det bör t.ex. framhållas attförvaltningsprocesslagen (1971:291) som gäller rättsskipningen iförvaltningsdomstolarna inte är avsedd att bli tillämplig på förfarandet iskattenämnd. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att de nyamyndigheterna på skatteväsendets område inte kan betraktas som domstolar igrundlagens mening. Vad därefter gäller frågan om skattemyndigheterna ochnämnderna har en sådan ställning i förhållande till regeringen att de är attanse som direkt underställda denna vill utskottet uttala följande. Visserligenkan regeringen och anses ha ett övergripande ansvar förskattemyndigheternas och därmed skattenämndernas verksamhet. Det kan emellertidenligt utskottets uppfattning inte med fog hävdas att skatteorganen i fråga påsätt som förutsätts enligt 11 kap. 9 § är myndigheterdirekt under regeringen. Slutsatsen blir att förslaget till 1989/90:KU6y ny taxeringslag även på denna punkt står i överensstämmelse med Som redan inledningsvis framhållits, harkonstitutionsutskottets prövning i nu berörda avseenden endast gälltregeringsförslagets grundlagsenlighet. Det får ankomma på skatteutskottet attta ställning till lämpligheten av de föreslagna bestämmelserna omtaxeringsverksamhetens framtida organisation. Avslutningsvis vill utskottet erinra om att utskottet iannat sammanhang förordade en översyn av reglerna i 11kap. 9 § RF (se KU 1987/88:6y). Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (vpk), Hans Leghammar (mp),(), () och (). , , (allam) anför följande: 1 likhet med vad som anfördes redan av grundlagberedningenoch i följdmotionen Sk44 bör offentlig makt som rör enskildas rättsligaställning i utövas av svenska medborgare. Detta bör beaktas avskatteutskottet vid den fortsatta beredningen av ärendet. och (båda c) anför följande: Såvitt avser frågan i remissen från skatteutskottet omvalbarhetsvillkor för ledamot i skattenämnd vill vi dessutom anföra följande. För att erhålla uppdraget som förtroendevald ledamot iskattenämnd skall erfordras svenskt medborgarskap. Ledamöterna bör ävenfortsättningsvis ha insikt i skattefrågor inte minst mot bakgrund av att desjälva kan åtalas för tjänstefel. Det bör ankomma på skatteutskottet att beaktavad utskottet i dessa delar anfört vid den fortsatta beredningen av ärendet.