yttr · GD05FiU2 · 1989-12-31 00:00:00 — kraftigt försvåras.Utrymmet för miljöavgifter och en offensiv miljöpolitik skulle minska. Energimoms innebär även att kostnader som bärs avkonsumenterna i utlandet vältras över på de svenska konsumenterna. Den drabbarframför allt boendet som också genom ökade andra pålagor 4 1989/90. får bäraen stor del av skatteomläggningen. Ökade boendekostnader 1989/90:FiU2ymedför behov av ökade bostadssubventioner, vilket ökar transfereringarna iekonomin. Förslagen till omläggning av energibeskattningen innebäräven att möjligheterna för biobränslen kraftigt försämras, eftersom någon skatti dag inte utgår vid användningen av dessa bränslen. Förslaget om införande av moms på energi måste såledesavslås och punktskatterna på energi anpassas därefter. Enligt utskottets meningbör det i stället vara så att skatte- och avgiftsuttaget på energi bygger påmiljöanpassad punktbeskattning kombinerat med miljöavgifter och enkoldioxidskatt som gynnar effektiviseringar och inhemsk förnybar miljövänligenergi. Belastningen på olika energislag måste därefter anpassas efter vilkamöjliga alternativ som står till buds. Detta innebär att någon ökadskattebelastning på bensin inte bör ske utöver vad ett införande av en generellkoldioxidskatt motiverar och att förändringarna i kilometerskatten anpassastill detta. Med det här angivna förslaget till finansiering avskattereformens första steg , som överensstämmer med förslagen i motionSk24, finns det inte något behov av att inordna energiområdet i mervärdeskattesystemet.Utskottet tillstyrker från sin utgångspunkt förslagen i motion Sk24 ochavstyrker därmed propositionens förslag. Förslagen om mervärdeskatt på vatten, avloppsrening ochsophämtning innebär ökade boendekostnader. Förslagen bör därför ses i sammanhangetav hur samtliga förslag påverkar boendekostnaderna. Utskottet anser att starkaskäl talar för en lägre beskattning av boendet som föreslås i motion Sk24 (c).Under förutsättning av att dessa förslag genomförs kan vidgningen avmervärdeskatten i detta avseende godtas av finansutskottet. deb att dendel av finansutskottets yttrande som i avsnittet Indirekta skatter börjar med"1 motion Sk23" och slutar med "för mervärdeskatt" bortutgå. (vpk) anser deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Indirekta skatter börjar med "har" ochslutar med "och Sk35" bort ha följande lydelse: anser inte att mervärdeskatt skall införaspå energiområdet. Detta innebär i praktiken att industrin inte behöver betalamervärdeskatt. Propositionen uttrycker det så här: "Mervärdeskatt påenergi innebär att industrin som är mervärdeskattskyldig helt och hålletkan lyfta av skatten på energiråvaror, medan t.ex. hushållen som inte ärmervärdeskattskyldiga får betala skatten fullt ut." Utskottet anser att den kompensation som regeringen villge hushållen för denna omfördelning vissa kommuner i norra delen av landetskall få lägre skatt på el är helt otillräcklig. Utskottetförordar i stället höjningar av punktskatterna på energjom- 1989/90;FiU2y rådet i väntan på miljöavgiftsutredningens slutbetänkandesommaren . Dessa punktskatter belastar då både industrin, hushållen, energiproducenteroch energikonsumenter. Punktskatternaskall vara så konstruerade att förnyelsebara energikällor blir lönsamma ochhushållning av energi uppmuntras. Dessa mål kan dock endast nås till fullo medkorrekt utformade miljöavgifter. mening uppfyller förslagen i motion Sk32 dessa krav. Detillstyrks därför av utskottet. Därmed tillgodoses motionerna Sk28 och Sk35 iberörda delar. Det innebär att utskottet avstyrker motionerna Sk24 yrkandena611, 13 och 18 samt Sk29 yrkandena 7, 12 och 1618. debatt den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Indirekta skatterbörjar med "I motion Sk23 (m)" och slutar med "för mervärdeskatt"bort utgå. CarlFrick (mp) anser debatt den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Indirekta skatterbörjar med "har" och slutar med "och Sk35"bort ha följande lydelse: Finansutskottetanser att det är orimligt att införa mervärdeskatt på energiområdet. Det skulleinnebära att konsumtionen av energi skulle öka inom industrin och att en stordel av energibeskattningen skulle läggas på hushållen eftersom mervärdeskatteninte är avdragsgill för hushållen. Den extra skattebelastningen för hushållenblir enligt utskottets överslagsberäkningar 8 400 milj. kr. per svensk och år. Regeringensförslag om mervärdeskatt på energi är inkonsekvent när det kombinerasmed ett förslag om att priset på elkraft skall sänkas med /kWh. Detinnebär som utskottet ser det att regeringen nu i praktiken har skrinlagttankarna på att avveckla kärnkraften. Billigare elkraft innebär attförbrukningen stimuleras när vi i stället borde eftersträva en minskadförbrukning. Utskottetkan inte acceptera att regeringen på detta sätt går emot riksdagsbeslut och gjvna löften i kärnkraftsfrågan. Det är utskottets bestämda uppfattning att situationen nu fordrar att de förslag som framförs i motion Sk29 måste genomföras. De i motion Sk29 framlag da förslagen till punktskattehöjningar kan sedan utan svårigheter om vandlas till skatter på energiråvaran. En politik måste nu påbörjas som minskar konsumtionen i stället för en politik med nuvarande inrikt ning som ökar konsumtionen. Utskottet konstaterar att regeringen vill fortsätta sin politik att gynna de industrier som slösar med energi genom att bibehålla storförbrukarsubventionen på av produk- Eftersom merparten av de industrier som åtnjuter denna rabatt exporterar huvuddelen av sin produktion måste detta 1989/90:FiLi2y innebäraen snedvridning av konkurrenssituationen som måste vara en avvikelse frånGATT-överenskommelser och EG-tankarna. Det är utskottets mening att dennaindustrisubvention måste avvecklas på sätt som anges i motion Sk29. Det har länge hävdats i att en målsättning förtrafikpolitiken måste vara konkurrensneutralitet mellan de olika trafikslagen.Denna vilja har aldrig manifesterats i verkligheten på annat sätt än attjärnvägarna skall kunna betala sina kostnader. De andra trafikslagen har allapå olika sätt subventionerats av samhället i strid med de marknadsekonomiskaprinciper som sägs skola vara de som skall styra på den svenska marknaden. Detär utskottets mening att det nu i anslutning till skattereformen är dags attändra på dessa anomalier i den svenska ekonomiska politiken ochtrafikpolitiken. Detta ställningstagande från utskottets sida innebär attutskottet avvisar regeringens förslag att inte skattebelägga flygbränslen. Utskottet avstyrker med det anförda propositionen ochmotionerna Sk23 yrkande 12 i här berörd del, Sk24 yrkandena 611, 13 och 18,Sk28, Sk32 yrkandena 79 samt 11-13 och Sk35. Utskottet tillstyrker däremot meddet anförda motion Sk29 yrkandena 7, 12, 16, 17 och 18. deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Indirekta skatter börjar med "anser" ochslutar med "för mervärdeskatt" bort ha följande lydelse: I motion Sk23 (m) anförs att eftersom osäkerheten är storom den framtida indirekta beskattningen inom EG är det felaktigt att nu höjauttaget av mervärdeskatt. Det får till följd att vi fjärmar oss än mer från vadsom gäller i de olika . anser att propositionens förslag innebärett närmande till vad som gäller inom EG. Om ett avtal om samarbete träffasmellan och EG fordras det en momsbasbreddning i syfte att möjliggöraett deltagande i den inre marknaden. Det innebär att momssatserna kommer attreduceras för att anpassas på det sätt som beskrivs i regeringens proposition1987/88:66 om och den västeuropeiska integrationen. I denna propositionanförs följande. "För att förverkliga den gemensamma marknaden inom EGkrävs som tidigare beskrivits en långtgående harmonisering av framför allt denindirekta beskattningen. Om gränser mot EG ska öppnas på samma sätt,krävs även för svensk del en anpassning av både skattestruktur ochskattenivåer. Det skulle exempelvis innebära behov av sänkningar avmervärdeskatten och flera punktskatter." Utskottet vill även understryka att sänkta momssatserkommer att påverka den svenska statsbudgeten mycket negativt. Skattebortfalletkommer att bli mycket stort. Det kommer att gå ut över den offentliga sektornsom redan nu har stora ekonomiska problem. Som utskottet ser det är de föreslagnamomsbasbreddningarna en inledning till att momssatserna kommer att börja sänkasinom kort för att varaen del av den anpassning till EG som regeringen eftersträvar. Ocksåfolkpartiets förslag att momssatserna skall börja sänkas visar enligtutskottets mening tydligt vilken inriktning skattereformen har. Det ligger inte inom finansutskottets kompetensområde attbedöma de sociala konsekvenserna av de föreslagna momsbreddningarna, menutskottet vill ändå framföra sin starka oro över dessa konsekvenser och hurdessa kommer att påverka den svenska ekonomin. anser därmed att motion Sk23 yrkande 12 iberörd del bör avstyrkas av skatteutskottet. Vad finansutskottet nu anfört innebär att utskottetavstyrker den i propositionen angivna grundprincipen om breddning av basen förmervärdeskatt. Mervärdeskatt på serverings- och hotelltjänster (), (vpk), ()och () anser att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Indirekta skatter börjar med "Utskottet anser" och slutarmed "därför avstyrkas" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är hotell- ochrestaurangtjänsterna viktiga för samhällsekonomin, vilket även betonas imotionerna Sk29 (mp) och Sk32 (vpk). En stark turistnäring stärkerbytesbalansen mot utlandet. Bytesbalansen uppvisar ett betydandeunderskott, och tendensen är vikande. Det s.k. turistnettot står därvidlag fören av de största minusposterna. Turismen är också viktig för regionalpolitiken. Näringenstår för en betydande del av sysselsättningen i glesbygdsområdena.Näringen har också en stor framtidspotential som komplement och alternativ tillmer traditionella näringsgrenar i dessa områden. Det bör också, som framhålls i motion Sk24 (c),uppmärksammas att de nämnda tjänsterna främjar kultur och gemenskap isamhällslivet. En höjning av momssatsen för dessa tjänster kommer att påverkabranschen negativt. anser mot denna bakgrund attpropositionens förslag i denna del bör avslås. och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Företagsbeskattning börjar med"Övergången till" och slutar med "av skatteutskottet" bortha följande lydelse; För att få till stånd en smidig övergång till det nyasystemet för företagsbeskattning bör vissa justeringar göras i propositionens förslag vad gäller utnyttjande av medel i investeringsfonder. De företag som före ansöker om att få ta i anspråk medel som avsatts i bokslutet per bör få följa de äldre bestämmel- 33 serna.Utskottet tillstyrker således motion Sk24 yrkande 19. tionensförslag i övrigt vad gäller företagsbeskattningen tillstyrks av 1989/90:FiU2y Konsekvenser för stat och kommun () anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Konsekvenser för stat och kommun börjar med "Detfinns" och slutar med "denna motion" bort ha följande lydelse: Kommunerna har emellertid redan stora kostnader som berorpå den miljöpåverkan som industrierna har. Kraven på att komma till rätta medmiljöproblemen kommer att öka. Det kommer att bli en angelägenhet somkräver mycket stora resurser. Ett sätt att få medel till det nödvändiga arbetetär att kommunerna återfår sin beskattningsrätt för företag. Det förefaller motdenna bakgrund vara tillrådligt att genomföra de förändringar i den kommunalaföretagsbeskattningen som föreslås i motion Sk29 (mp) yrkande 25. Utskottettillstyrker därför detta motionsyrkande. Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiskaeffekter och (båda c) anser deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter börjarmed "får" och slutar med "motion Skl6"bort ha följande lydelse: får med anledning härav anföra följande.Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på det ekonomiska läget och påutvecklingen i . Av vad utskottet där anfört framgår att finanspolitikenmåste utformas med största stramhet . Ett grundläggande kravär därför såsom framhålls i motion Sk24 (c) att skattesänkningarfinansieras i sin helhet. deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter börjarmed "förslag" och slutar med "(Sk24 yrkande2)" bort utgå. deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter börjarmed "Utskottet vill med" och slutar med "Sk24 yrkande 1"bort ha följande lydelse; Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Enviktig princi piell utgångspunkt för finansieringen av skattesänkningarna är att den skall ske på ett sätt som innebär att det samlade skatteuttaget från höginkomsttagarna, till följd av marginalskattesänkningarna, inte mins kar. Reformens fördelningspolitiska helhet skall således beakta att inkomst- och förmögenhetsskillnaderna ej skall öka till följd av refor men. Utskottet delar således uppfattningen som framförs i motion Sk24 (c). Finansieringen skall innebära skärpt beskattning avkapitalinkoms- 1989/90;FiU2y ter, breddad bas för inkomster under inkomstslagettjänst samt av höjd indirekt beskattning. Återhållsamhet skall iakttas vidfinansiering via beskattning av nödvändighetskonsumtion såsom boende, livsmedeloch kultur. SärskJld återhållsamhet bör iakttas vid finansiering viaregres-sivt verkande mervärdeskatt. På miljö- och energiområdet skall ej mervärdeskattinföras utan beskattning ske genom punktskatter. Enligt utskottets mening kan därför inte förslaget ominförande av energimoms accepteras. Förslaget skulle innebära att möjligheternaatt uppfylla fastlagda energi- och miljöpolitiska mål kraftigt försvåras.Utrymmet för miljöavgifter och en offensiv miljöpolitik skulle minska. Utskottet anser i likhet med vad som framförs i motionSk24 (c) att energimoms innebär att även kostnader som bärs av konsumenternai utlandet vältras över på de svenska konsumenterna. Den drabbar framför alltboendet som också genom ökade andra pålagor får bära en stor del avskatteomläggningen. Ökade boendekostnader medför behov av ökadebostadssubventioner, vilket ökar transfereringarna i ekonomin. Skattereformens första steg ger i inledningsskedeten påspädning av hushållens köpkraft. Skattesänkningen ger en omedelbarlikvi-ditetspåverkande effekt medan finansieringen verkar i motsatt riktningförst med en viss tidsfördröjning. Detta beror på att man enligt propositionenkommer att genomföra en del av finansieringen med början först . Denna påspädningseffekt bör enligt utskottet avkonjunkturpolitiska skäl hållas tillbaka. vill därför i likhetmed vad som föreslås i motion Sk24 (c) förorda att den absoluta merparten avfinansieringen förläggs till . Vad utskottet anfört med anledning av motion Sk24 yrkande1 bör som sin mening ge regeringen till känna. deb att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittetFörslagens statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter börjar med"Skattereformen bör" och slutar med "till känna" bortutgå. Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiskaeffekter (vpk) anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Statsfinansiella och samhällsekonomiska effekterbörjar med "får" och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse: tillstyrker från sina utgångspunkter enjustering av inkomstskatteskalan och införandet av en skattereduktion i enlighet med de förslag som framförs i motion Sk32 (vpk). Sänkningen av inkomstskatten och skattereduktionen/låglönerabatten beräknas leda till ett budgetbortfall på . Utskottet tillstyrker att detta finansieras som föreslås i motion Sk32 genom skärpt kapitalbe- 35 skattning (12,7 miljarder), basbreddning av inkomst av tjänst (3,5 miljarder)samt punktskatter (12,3 miljarder). Dessa förslag ger en 1989/90:FiU2y En del av inkomstförstärkningenbör kunna användas till miljösatsningar . Utskottet anser att den finansiering utskottet förordatinte är lika inflationsdrivande som propositionens förslag till utvidgadmervärdeskatt. Detta innebär att hushållens inkomster inte kommer att urholkaslika snabbt. Utskottet anser det särskilt angeläget att undvika höjdaboendekostnader. Över huvud taget bör inte skattehöjningar genomföras på varoroch tjänster av nödvändighetskaraktär. Skatterna bör differentieras vilketmedger en styrning av konsumtionen. Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiskaeffekter deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter börjarmed "föreslår" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse: Den efterfrågestimulans som förslaget i motion Sk23 (m)innebär kommer att medföra en markant försämring av vår miljö och vara i stridmed utskottets uttalade mening att vi nu måste sträva efter att på ett socialtansvarsfullt sätt minska den materiella förbrukningen. Finansutskottetföreslår därför att skatteutskottet avstyrker motion Sk23 (m) i här berörd del. deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter börjarmed "De alternativa" och slutar med "budgetpolitiskaeffekter" bort ha följande lydelse; Utskottet vill kraftigt understryka att hänsyn måste tastill den rådande ekologiska situationen och hur den nu försämras. Det ärutskottets mening att vi i den ekonomiska politiken måste ta hänsyn till denfysiska verkligheten, människors psykiska tillstånd och sociala situationer. De i motion Sk29 (mp) framlagda förslagen att minskabytesbalansunderskottet bör därför genomföras. Utskottet vill särskilt betonavikten av att överkonsumtionen av fossila bränslen inom bl.a. transportsektornangrips. Utskottet tillstyrker härmed motion Sk29 och avstyrker propositionensamt motionerna Sk32, Sk24, Sk23 och Skl6 i berörda delar. deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiska effekter börjarmed "Utskottet vill med" och slutar med "till känna" bortha följande lydelse: Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Propositionens förslag till finansiering av inkomstskattesänkningarna leder till tillfållig höjning av konsumentprisindex de år den genomförs. Den beräknas i 36 propositionenuppgå till för . redovisadeundersökning uppgår den direkta effekten till . Som 1989/90;FiU2ykonstateras i motion Skl6 (fp) är denna prishöjning en ofrånkomlig effekt avsjälva skatteomläggningen. Det alternativ till finansiering som redovisas imotion Sk29 (mp) innebär att två tredjedelar skall finansieras genommiljörelaterade skatter framför allt inom energiområdet. Syftet är att minskaden materiella konsumtionen och minska miljöförstöringen. Även dennafinansiering leder till prisökningar. Men utskottet vill understryka attfördelen med detta alternativ är att miljöförstörelsen minskar. Genom en sänktmateriell konsumtion leder denna finansiering till minskad förbrukning avfossila bränslen och därmed till en förbättring av såväl handels- sombytesbalansen. Även besparingar kan bidra till prishöjningar. hävdas att även om finansiering saknas så kommer prisnivån att drivasupp via en förstärkt efterfrågan. Detta leder, som också framhålls i motionSkl6, till att den underliggande inflationstakten drivs upp, vilket är än värretillsammans med en accelererande miljöförstöring. Utskottet avstyrker mot härangiven bakgrund motion Sk24 yrkande 1. Utskottet vill i detta sammanhang betona att dentillfålliga prisökning som blir en övergångskonsekvens av skattereformen måsteleda till måttfullhet från löntagarorganisationerna i avtalsförhandlingarna såatt inte den materiella konsumtionen ökas än mer, vilket ofrånkomligen fårtill följd att miljöförstöringen sker i allt snabbare takt. Utskottet vill också i detta sammanhang beröra skattereformensinverkan på arbetsmarknaden och det höga kapacitetsutnyttjandet. Som utskottetframhållit är verkningarna av sänkta inkomstskattesatser på arbetskraftsutbudetinte lätta att förutse. Det finns dock en allvarlig risk för att många som nuarbetar deltid av ekonomiska skäl tvingas till heltidsarbete. Det påverkarderas sociala situation negativt. Mer arbete och intensivare arbete leder tillfler utslagna på grund av utslitning i monotona arbeten. Om fler människortvingas till merarbete kan i och för sig överhettningen på arbetsmarknadenkomma att dämpas. Men de tänkta "vinsterna" med ökatarbetskraftsutbud måste enligt utskottet ställas mot de totala förluster ivälbefinnande som medborgarna gör med den av regeringen föreslagna politiken.Den ökade förslitningen och merarbetet, som blir följden om regeringens förslaggenomförs, leder till en ökad belastning på den offentliga sektorn. Dettaskulle ske i då man planerar att minska den offentligasektorns resurser och möjligheter att fungera bra. Sänkta momssatser, som ärpriset för den enligt regeringen nödvändiga ovillkorliga EG-anpassningen,skulle undergräva finansieringen av den offentliga sektorn. Utskottet villbestämt avvisa en politik med denna inriktning. Den föreslagna skattereformen kommer enligtfinansutskottets be dömning att bidra till en sämre ekonomisk utveckling i . Den innebär ett väsentligt steg för att tvinga människor till mera arbete och ökad förslitning samt en accelererande miljöförstöring. Den löser självfallet inte de ekonomiska, politiska, sociala och miljöproblem som vi har i . I stället förvärras dessa problem. anfört om den i propositionen föreslagna skattereformens negativa ekonomiska, sociala ochmiljöpolitiska effekter med anledning av vad 1989/90:FiU2y som sägs motion Sk29 (mp)bör som sin mening ge regeringen till känna. LarsDe och (båda fp) anser att den del av finansutskottetsyttrande i avsnittet Obligatoriskt sparande som börjar med "Påförslag" och slutar med "tillfålligt sparande" bort ha följandelydelse; Finansutskottetavstyrkte motionskrav från socialdemokraterna och om införandeav ett tvångssparande. Förslaget ansågs vara ett inslag i enstabiliseringspolitisk åtstramning som utskottet motsatte sig. Utskottetförordade i stället en annan ekonomisk politik med bl.a. en väsentlig sänkningav marginalskatterna samt en begränsning av de offentligautgifterna. Utskottetanförde då också att ett tvångssparande inte är särskilt verkningsfullt istabiliseringspolitiskt hänseende, annat än för hushåll som har dåligkreditvärdighet eller som saknar sparmedel. Den fördelningspolitiska effektenav ett tvångssparande blir därmed omvänd. Utskottet tolkar förslaget ipropositionen om slopat sparkrav för inkomster under ca . som etterkännande av detta förhållande. Utskottetanser mot denna bakgrund att det obligatoriska sparandet bör upphöra från den 1januari 1990 och att inbetalade medel bör återbetalas. Utskottetställer sig därmed bakom yrkandena i motionerna Skl6 yrkande 2, Sk23 yrkande14, Sk29 yrkande 29 och Sk32 yrkande 17 om att avskaffa det tillfålligasparandet. Lars-OveHagberg (vpk) och () anser att den del av finansutskottetsyttrande i avsnittet Obligatoriskt sparande som börjar med "Påförslag" och slutar med "tillSlligt sparande" bort ha följandelydelse; Finansutskottetanser att det obligatoriska sparandet är förknippat med många problem. Det är .sannolikt inte särskilt verkningsfullt i stabiliseringspolitiskt hänseende. En stor del av hushållen kan möta sparkravet med minskat frivilligt sparande och ökad skuldsättning. Det är sannolikt endast människor som har dålig kreditvärdighet eller som är utan sparmedel som berörs. Den fördelningspolitiska effekten med tvångssparande blir därmed omvänd. Förslaget i propositionen om slopat sparkrav för inkomster . tolkar utskottet som ett halvhjärtat erkännande av detta förhållande. Utskottet anser mot denna bakgrund att det obligatoriska sparandet bör upphöra från , och inbetalade belopp bör återbetalas. Utskot tet ställer sig därmed bakom yrkandena i motionerna Skl6 yrkande 2, 38 Sk23 yrkande 14, Sk29yrkande 29 och Sk32 yrkande 17 om att 1989/90;FiU2y avskaffa det tillfålligaobligatoriska sparandet. Särskilda yttranden 1. , och (alla m) anför;