yttr · GD05FiU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Slutsatsen av utskottetsbedömning är att någon ytterligare påspädning av efterfrågan inte kantillåtas. Omläggningen av skattesystemet får därför inte leda till en allmänköpkraftspåspädning. Reformen måste totalfinansieras. Den del som motsvararinflationsjusteringen av skatteskalorna skall dock inte finansieras. Denhöjning som gjordes av energiskatten skall också utnyttjas för finansieringav skattesänkningarna. I annat fall stiger den totala skattekvoten. Det ärockså angeläget att reformen finansieras på ett sätt som inte driver påinflationen. Utskottet vill också understryka att reformen måste få enfördelningspolitisk profil som gör att alla samhällsgrupper får del avskattesänkningarna. Det är utskottets bestämda uppfattning att alla folkgruppermåste känna sig delaktiga i en reform av denna omfattning. Låg- ochmellaninkomsttagare skall inte tvingas betala höginkomsttagarnasskattesänkningar. I annat fall rubbas den samhällsekonomiska balansen genomatt krav reses på kompenserande löne-och transfereringsökningar. Iförlängningen skulle detta leda till nya skattehöjningar och till att reformenvittrar sönder. Det är därför utskottets uppfattning att skattereformensstabilitet är avhängig det fördelningspolitiska utfallet. Detekonomiska läget i9S9/90:FiU2y (vpk) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnittet Sammanfattande slutsats börjar med"Som framgått" och slutar med "av " bort ha följandelydelse; Vad gäller regeringens bedömning av den ekonomiskautvecklingen på kort sikt kan den enligt utskottets uppfattning på kort siktgodtas. Det förefaller emellertid mer sannolikt att såväl inflationen som dengenomsnittliga löneökningen blir större än vad som anges i regeringensbedömning. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att en mängdlångsiktiga problem tillsammans med den nuvarande felaktiga inriktningen avden ekonomiska politiken kommer att försvåra en gynnsam ekonomisk utvecklingunder 1990-talets inledande år. De problem som särskilt utgör hinder för en god ekonomiskutveckling är bl.a. följande: -Bytesbalansunderskottetökar kraftigt. Men det är i och för sig inte det negativa avkastningsnettot sominger bekymmer för framtiden, utan framför allt att utlandsinvesteringarnasavkastning förmodligen inte kommer att nå . Dessutom innebär en alltförhög grad av utlandsinvesteringar, på bekostnad av strategiskt viktiga nyinvesteringari alla nyckelbranscher i , att svåra strukturella nationella problemkommer att förstärkas. -Bristen påarbetskraft är ett centralt ekonomiskt problem. Avsaknaden av demokratiskarättigheter på arbetsplatserna innebär att lönearbetare slås ut ur arbetsliveti alltför hög grad. Utvecklingen med alltmer ensidiga och monotona arbetensliter ut människor och tar inte till vara den mänskliga kapaciteten. -Den offentligasektorns påtvingade spariver är även en orsak till bristande effektivitet ivård och omsorg. Alltför länge har människor slagits ut från arbetsmarknaden istället för att rehabiliteras. -Bristen på en planeradenergipolitik bromsar den ekonomiska utvecklingen. Energialternativen liggerfortfarande i träda som miljöproblemen utgör en växande fara för ensund ekonomisk utveckling. -Regeringens inflationsbekämpninggenom att angripa de arbetandes löneökningar, främst de i exportindustrin, harmisslyckats. En ny inflationsbekämpningsstrategi är nödvändig, som riktar sinudd mot vinst, monopol och spekulationsintressena. -Skatteomläggningens positivaeffekter kan ifrågasättas. Förutom den fördelningspolitiskt ogynnsammautformningen, vilken skapar nya motivationsproblem, är de s.k. dynamiskaeffekterna mycket tveksamma. 3 1989/90. Detekonomiska läget l989/90:FiU2y deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Den internationella utvecklingen börjar med "En av defaktorer" och slutar med "investeringar hämmas" bort ha följandelydelse: En av de faktorer som kan bryta den förväntade negativautvecklingen för natur, miljö och människor två första år ären miljörelaterad ekonomisk politik som också kan hålla inflationen i schack.Priserna steg i flertalet i snabbaretakt än under det närmast föregående halvåret. Även de ihållande externaobalanserna mellan de stora industriländerna skapar osäkerhet inför framtiden.Det kan inte uteslutas att man i de länder där finanspolitiken är för expansivoch miljöförstörande kan komma att tvingas till en penningpolitisk åtstramningsom bl.a. får till följd att näringslivets investeringar och konsumtionen hållstillbaka. deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet börjar med "Den mest" och slutar med "år1990" bort ha följande lydelse: Den mest iögonfallande förändringen i jämförelse med åren1989 och 1990 är den beklagliga kraftiga uppgången i den privata konsumtionen.Förklaringen till att den privata konsumtionen ökar med så mycket som äratt hushållens reala disponibla inkomster beräknas stiga med , vilketi sin tur blir ett resultat av skattereformen. Trots den ur miljösynpunktorimliga konsumtionsuppgången antas i skrivelsen att inkomstökningenytterligare höjer sparkvoten. antar sparkvotendärigenom ett positivt värde. I skrivelsen betonas dock att bedömningen avsparkvoten är behäftad med mycket stor osäkerhet. Eftersom den privata konsumtionen ökar väsentligt mer änunder de föregående åren bidrar detta såväl till en uppgång i importen som enökning av de ekologiska obalanserna. Även om exportökningen blir något störreän minskar överskottet i handelsbalansen. En bidragande orsak tilldetta är bl.a. en mindre gynnsam exportprisutveckling. Underskottet ibytesbalansen ökar kraftigt. På samma sätt som förklarasdetta av ökade räntebetalningar och allt större underskott i transfererings-och tjänstebalansen. förutses en ytterligare minskning avinvesteringstillväxten. I skrivelsen framhålls att detta delvis beror på attverkningarna av den något dämpade internationella konjunkturen förväntas slåigenom. Risk för försämrad konkurrenskraft och sämre lönsamhet för det svenskanäringslivet påverkar också prognosbilden. Tillväxten i den totala produktionenväntas bli något högre än 1990. Enligt utskottets mening tar interegeringen de ekologiska störningarnas inverkan på landets ekonomi på allvar. Haderegeringen gjort det hade den föreslagit en politik som leder till minskning ivarukonsumtionen. deb attden del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Sammanfat- 1989/90;FiU2y tände slutsats börjar med "Som framgått" och slutar med"av 1990-ta-let" bort ha följande lydelse: Som framgått av utskottets redovisning av regeringensskrivelse är det bl.a. de i jämförelse med vår omvärld alltför höga pris- ochlöneökningarna som är ett av huvudproblemen i den svenska ekonomin. Det snabbtväxande underskottet i bytesbalansen är ett problem för den ekonomiskapolitiken som en försämring av kostnadsläget och vår konkurrenskraftoroar. Utskottet finner det anmärkningsvärt att oron över attbytesbalansunderskottet växer inte utlöser åtgärder. Den politik som föreslåsmed skattereformen som huvudingrediens leder till snabbt ökande konsumtion ochimport som vi inte kan öka vår export nämnvärt på grund avarbetskraftsbrist. Utskottet hade förväntat sig åtgärder som hade bidragit tillatt minska vår import. Utskottet vill i detta sammanhang peka på den storaimporten av fossila bränslen, som kan minskas genom att energisparandeåtgärder sätts in inom samhällslivets alla sektorer. Åtgärder för att minskakonsumtionen av drivmedel är speciellt viktiga. Utskottet är dessutom mycketoroat av de ständigt ökande ekologiska obalanserna i . Dessa kommer attbli än större med den skatteomläggning som aviseras. De ekologiska obalansernamedför att produktionsförmågan i de biologiska systemen avtar. Därmed hotasvår försörjning med baslivsmedel. kommer skogarnasproduktivitetsminskningar att påverka skogsindustrin framöver. Utskottet har svårt att se den föreslagna skattereformensom ett led i ansträngningarna att 6 ned takten på pris- och löneökningarna inivå med våra viktigaste handelspartner. Reformen kan inte genomföras utan attsvåra obalanser uppkommer i ekonomin, de ekologiska systemen och inom denoffentliga sektorn. Enligt utskottets mening medför detta att en stramfinanspolitik kombinerad med en framsynt miljöpolitik är en absolutnödvändighet även av l990-ta-let. Ett huvudmål för denekonomiska politiken måste vara att på ett socialt ansvarsfullt sätt minska denmateriella förbrukningen i . och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Skatteförslagets allmännainriktning börjar med "ställer" och slutar med"av skatteutskottet" bort ha följande lydelse: delar uppfattningen som framförs imotionerna Sk24 (c) och Sk29 (mp) att skatterna är ett viktigt fördelningspolitiskt instrument. Utskottet kan godta förslaget till utformning av inkomst skatteskala i propositionen men anser att vissa kompletteringar måste göras. Regeringens förslag ger enligt utskottets mening ett alltför litet utbyte i låg- och mellaninkomstgrupperna och bör därför kombineras med en särskild skattereduktion i dessa intervall. Utskottet anser att ,, detta ären bättre lösning än som föreslås i motion Sk29 (mp) attföreslå högre marginalskatter kombinerade med ett utökat /90:FiU2y grundavdrag.Finansutskottet anser därför att yrkandena 1 och 2 i motion Sk29 bör avslås avriksdagen. När det gäller finansieringen anser utskottet att den bör ske genomökade punktskatter på energi i stället för med en basbreddning avmervärdeskatten. Det är viktigt att punktskatter används som ett styrmedel imiljöpolitiken och för att begränsa slöseriet av ändliga råvaror. Utskottetdelar således uppfattningen som framförs i motionerna från ochmiljöpartiet i dessa delar. Utskottet kan emellertid inte ställa sig bakomresonemanget i motion Sk29 om förslagens dynamiska effekter. Motion Sk29yrkande 3 avstyrks därför av utskottet. (vpk) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnittet Skatteförslagets allmänna inriktningbörjar med "delar" och slutar med "avskatteutskottet" bort ha följande lydelse: Enligt finansutskottets mening kan de positiva effektersom skatteomläggningen sägs ha enligt utredningarna och propositionen ifrågasättas.Förutom den fördelningspolitiskt ogynnsamma utformningen, vilken skapar nyamotivationsproblem, är de s.k. dynamiska effekterna mycket tveksamma. Denomfattande övergången från direkt beskattning till konsumtionsbeskattning fårinte enbart en engångseffekt på inflationen, utan den ökade och breddade momsenär en regressiv skatt som i sig ökar inflationen. Utskottet tvingas ocksåkonstatera att skatteomläggningens dämpande effekt på spekulationsekonomin ärobetydlig. Propositionens förslag till omläggning innebär vidare enökning av boendekostnaderna. Det kan innebära att det nödvändiga bostadsbyggandetstoppas upp, vilket i sin tur försämrar den sociala och ekonomiskautvecklingen. Utskottet vill mot denna bakgrund starkt motsätta sig denallmänna inriktning som skatteomläggningen får enligt propositionen. Utskottetanser att skatteomläggningen i stället bör utgå från följande principer.Skatten bör utgå från bärkraft. Detta förutsätter ett progressivt skattesystemmed högre skatteuttag på högre inkomster än på låga inkomster. Det innebär attutskottet anser att marginalskatten bör sänkas endast i låg- ochmellaninkomstskikten. Vidare bör en särskild skattereduktion införas. Finansieringen bör ske genom höjd och breddad skatt påkapital samt högre skatt på vissa lågt beskattade eller obeskattade löneförmå ner. Fastighetsskatt på industrifastigheter bör införas. Utskottet vill också förorda ökad beskattning på alkohol och tobak. Miljöskäl och energibesparing talar för en ökad energibeskattning; däremot awisar utskottet energimoms. Den är ett dåligt alternativ såväl fördelningspoli tiskt som miljömässigt. Moms på energi drabbar endast hushåll och ej , , företag. Utskottet delar såledesinte den inriktning av skattepolitiken som 1989/90;FiU2y förordas i motion Sk29yrkandena 1 3. De bör således avstyrkas av skatteutskottet. CarlFrick (mp) anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittetSkatteförslagets allmänna inriktning börjar med "Utskottet vill" ochslutar med "av skatteutskottet" bort ha följande lydelse: Denplanerade ekonomiska integrationen med den västeuropeiska ekonomiskagemenskapen syftar till att öka arbetskraftens, varors och tjänsters samtkapitalets rörlighet. Det är utskottets mening att den av regeringen planeradeanpassningen till EG en anpassning som innebär att i flera avseendenmåste avsäga sig sin suveränitet över skattelagstiftningen och den ekonomiskapolitiken är i många stycken djupt olycklig. Utskottet awisar härmedregeringens nuvarande kapitulationsplaner på detta område. Finansutskottetställer sig med det anförda utifrån sina utgångspunkter inte bakom denallmänna inriktningen av skatteförslaget eller att ett första steg tas påföreslaget sätt . Utskottet delar således den inriktning avskattepolitiken som förordas i motion Sk29 yrkandena 1 3. De bör därförtillstyrkas av skatteutskottet. IvarFranzén (c), Lars~Ove (vpk), () och ()anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Skatteförslagetsallmänna inriktning börjar med "anser" och slutarmed "därför avstyrkas" bort ha följande lydelse: Somett fördelningspolitiskt mål för skattereformen har angivits att låg- ochmellaninkomsttagare inte skall betala höginkomsttagarnas skattesänkningar. Detfinns emellertid undersökningar som kan tolkas som att så trots allt blirfallet. Mot denna bakgrund anser finansutskottet, i likhet med vad som anförsi motion Sk24 (c), att skatteomläggningens fördelningspolitiska effekter böranalyseras. Studierna bör omfatta såväl individer, hushåll som regioner. Detfinns i det sammanhanget anledning att särskilt studera de förändringar somföreslås beträffande boendet. Vad utskottet anfört med anledning av motion Sk24yrkande 22 om en fördelningspolitisk utredning bör som sin mening geregeringen till känna. 8.Inkomstbeskattningen i989/90:FiU2y och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Inkomstbeskattningen börjar med"De förslag" och slutar med "sänkta inkomstskatterna" bortha följande lydelse: anser i likhet med vad som anförs imotioner från , och kommunisterna attinkomstbeskattningen bör ha en annan fördelningspolitisk profil än somföreslås i propositionen. Det är nödvändigt att skattesänkningen blir större ilåg- och mellaninkomstskikten. Utformningen av skatteskalan anser utskottet, ilikhet med vad som anförs i motion Sk24 (c), bör tillstyrkas. Som utskottetredovisat kan sänkta marginalskatter bidra till att lösa flera av de problemsom kännetecknat den svenska ekonomin . För att få en bättrefördelningspolitisk profil bör emellertid justeringen av skatteskalan kombinerasmed en skattereduktion. Den bör utformas på det sätt som föreslås i motionSk24, dvs. utan några avtrappningsregler. Utskottet awisar därför deskatteskalor och den skattereduktion/grundavdrag som föreslås i motionerna Sk29och Sk32. Utskottet förordar således att skatteutskottet tillstyrker motionSk24 yrkande 3. (vpk) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnittet Inkomstbeskattningen börjar med"Utskottet vill med" och slutar med "sänktainkomstskatterna" bort ha följande lydelse: anser att en sänkning av inkomstskattenbör ske men den bör sänkas på ett fördelningspolitiskt acceptabelt sätt. Förslageti propositionen tillgodoser inte detta krav. Skattesatserna bör sänkas i låg-och mellaninkomstskikten. 1 skikten däröver bör det nuvarandemarginalskatteuttaget bibehållas. För att skapa en bättre fördelningsprofil bören särskild skattereduktion införas i enlighet med vad som föreslås i motionSk32 (vpk). Därigenom skapas väsentliga skattelättnader för låg- ochmellaninkomsttagare. i inkomst blir enligt motionsförslagetskattelättnaden . Utskottettillstyrker från sin utgångspunkt en sådan uppläggning och tillstyrker motionSk32 yrkandena I och 2. Därmed avstyrker utskottet propositionens förslag ochförslagen i motionerna Sk24 yrkande 3 och Sk29 yrkandena 4 och 5. () anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Inkomstbeskattningen börjar med "Utskottet villmed" och slutar med "sänkta inkomstskatterna" bort ha följandelydelse: Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Den offentliga -,/- sektornkräver en finansiering som innebär ett högt skatteuttag. skattesatsermedför en rad problem. De kan inbjuda till skattefusk och 1989/90:FiU2y avanceradskatteplanering samt bidra till att skapa en grå ekonomi. Det kan leda till ensnedvridning av konkurrensförhållanden och till ett ineffektivtresursutnyttjande. Starkt progressiva skattesatser leder till höga nominellalönekrav i avtalsförhandlingarna, vilket driver upp kostnadsutvecklingen ochförsämrar vår internationella konkurrenskraft. Med lägre marginalskattesatserblir utbytet av varje nominell löneökning större, vilket bör kunna ha endämpande effekt på pris-och lönestegringstakten. Sänkta marginalskatter kan medverka till att minskaskattesystemets snedvridande effekter. Utskottet anser att sänkta marginalskattermåste utformas så att de redan väl beställda inte gynnas ytterligare. De måstekombineras med ökade grundavdrag för att ge en socialt rimligare profil. Som har framgått av vad utskottet redovisat om detekonomiska läget befinner sig i en situation med högtkapacitetsutnyttjande med stor brist på kvalificerad arbetskraft i flerabranscher. Detta får dock inte enligt utskottet leda till att vi genom enorättSrdig skattepolitik tvingar deltidsarbetande till heltidsarbete och attvi också tvingar människor att ta ut övertid i form av pengar i stället förkompensationsledighet för att kunna klara sin ekonomi. Det är detta som ärmeningen med det nya skatteförslaget som socialdemokrater och delar avborgerligheten nu vill genomföra. Man döljer sina avsikter genom att tala omdynamiska effekter och ökat arbetskraftsutbud. Enligt utskottet skulle detföreliggande skatteförslaget få så allvarliga sociala och miljökonsekvenser attdet inte bör införas. De förslag till skatteskalor som föreslås i motionernaSk29 (mp) och Sk32 (vpk) innebär mindre sänkningar av marginalskatterna än somföreslås i propositionen. Förslagen om skattereduktion i motionerna Sk24 (c)och Sk32 (vpk) anser utskottet ha vissa kortsiktiga fördel-ningspoUtiskafördelar. Utskottet vill därför föreslå att skatteutskottet avstyrkerpropositionens förslag och avstyrker motionerna Sk24 yrkande 3 samt Sk32yrkandena 1 och 2. Utskottet föreslår att skatteutskottet tillstyrker motionSk29 yrkandena 4 och 5. Utskottet vill i detta sammanhang understrykanödvändigheten av att kommunerna är återhållsamma med sina skattehöjningar.Utskottet är medvetet om att kommunerna har hamnat i en svårekonomisk situation eftersom de har pålagts alltmer utvidgade ochkostsamma uppgifter. Någon form av kommunalt skattestopp kan utskottet inteställa sig bakom. Det kan i detta sammanhang nämnas att det kommunalaskatteutjämningssystemet kommer att ses över. Utskottet återkommer till detta. Som utskottet återkommer till måste i nuvarande ekonomiskaläge varje inkomstbortfall för staten finansieras. Utskottet övergår därmedtill att behandla förslagen till finansiering av de sänkta inkomstskatterna. 11.Beskattning av löneförmåner i989/90:FiU2y och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Beskattning av löneförmånerbörjar med "Det ankommer" och slutar med "yrkande 9" bortha följande lydelse: anser att en rimlig balans måsteupprätthållas mellan skatteuttaget för olika typer av ersättning förbilkostnader. Med regeringens förslag till beskattning rubbas den balansen,till nackdel för egen bil i tjänsten. delar bedömningen ipropositionen att nuvarande ersättningsbelopp och avdi"agsregler för egenbil i många fall innebär en överkompensation. Med ett så lågt avdragsbeloppsom . per mil, vilket är propositionens förslag, kommer många dock attavstå från att använda den egna bilen och i stället utnyttja dyrare fårdsätt.Många arbetsgivare skulle tvingas att anskaffa tjänstebilar.Privatbilarna skulle komma att utnyttjas på ett ur samhällsekonomisk synpunktsämre sätt. Möjligheterna att få avdrag för egen bil i tjänsten är av stor betydelseför många yrkesgrupper, t.ex. distriktssköterskor, hemsamariter, lantbrevbärarem.fl. Utskottets slutsats är därför att åtgärder för att åstadkomma en bättrebalans mellan bilförmån och egen bil i tjänsten är påkallade. Såväl värdet av bilförmån som avdragsbeloppet föranvändandet av egen bil i tjänsten bör som föreslås i motion Sk24 enligtutskottets mening höjas. Det ankommer på skatteutskottet att utifrån dessaallmänna utgångspunkter ta ställning till vilket värde förmån av bil skallvärderas till eller vilken storlek avdraget för att använda egen bil i tjänstenbör uppgå till. Enligt finansutskottet talar starka skäl för att också fråganom avdragen för resor mellan bostad och arbetsplats bör anpassas till dessaförändringar. Denna fråga bör prövas av skatteutskottet i detta sammanhang. () anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Beskattning av löneförmåner börjar med "Detankommer" och slutar med "yrkande 9" bort ha följande lydelse: Det ankommer inte på finansutskottet att ta ställning tillvilket värde förmån av fri bil skall värderas till eller vilken storlekavdraget för att använda egen bil i tjänsten bör uppgå till. Utskottet villdäremot starkt betona vikten av att vi inte skattevägen gynnar ett slösaktigtbeteende. Det är därför av stor vikt att reglerna för värdesättning av förmånenav fri bil sätts så att så många som möjligt finner det vara ointressant attutnyttja denna möjlighet. Utskottet anser att det är ett oskick att reglerna nuär utformade så att de som har fri bil kan åka på sin fritid utan att betalaför drivmedlet. Utskottet förutsätter att regeringen kommer medförslag som kan eliminera denna anomali. Vidaretalar förenklingsskäl för att kostnaderna för att använda egen 28 bil itjänsten schabloniseras. I annat fall finns risk att skattemässiga överväganden kommer att spela alltför stor roll vid val av bil och 1989/90:FiU2y utnyttjandeav bil i tjänsten. tillstyrker därför utifrån dessautgångspunkter motion Sk29 yrkande 9 och avstyrker propositionens förslag iberörd del samt motionerna Sk23 yrkandena 5 och 7 och Sk24 yrkandena 4, 5 och12. Skattemässiga villkor för pensionsförsäkringar (vpk) och () anser att dendel av finansutskottets yttrande som i avsnittet Skattemässiga villkor för pensionsförsäkringarbörjar med "anser" och slutar med "yrkande16" bort ha följande lydelse; anser det rimligt att åtgärder vidtas föratt motverka att skattereformen skall stimulera till alltför omfattandeskattemässiga omdispositioner vid själva övergången. Enligt utskottets meningbör därför den av de gröna och kommunisternaföreslagna avkastningsskatten genomföras. Utskottet tillstyrker därmedmotionerna Sk29 yrkande 11 och Sk32 yrkande 16 samt avstyrker motionerna Sk23yrkandena 10 och 11 samt Skl4. och (båda c) anser deb att den del av finansutskottets yttrande som iavsnittet Indirekta skatter börjar med "har" ochslutar med "och Sk35" bort ha följande lydelse: Enligt finansutskottets mening är valet avfinansieringsform inte acceptabel ur vare sig fördelningspolitisk eller energi-och miljöpolitisk synvinkel. Det finns Qera svårigheter med att kombinera moms medpunktskatter. Möjligheterna minskar att styra energianvändningen inom industrin.Det är sannolikt också så som regeringen framhöll i proposition 1983/84:28 att"övergången till mervärdeskatt på energi allvarligast drabbarlåginkomsttagare som företrädesvis bor i hyreshus". De beräkningar som genomfördes inför skatteutredningarnavisar också att införande av moms innebär att kostnaderna övervältras frånindustrin till hushållen. Enligt finansutskottets mening kan således inte förslagetom införande av energimoms accepteras. Förslaget skulle innebära att möjligheternaatt uppfylla fastlagda energi- och miljöpolitiska mål.