yttr · GD05KU1 · 1989-12-31 00:00:00 — En ny regional statlig förvaltning har berett konstitutionsutskottettillfålle att avge yttrande över proposition 1988/89:154 om en ny regionalstatlig förvaltning samt de 31 motioner som väckts med anledning avpropositionen. överlämnar med eget yttrande tillbostadsutskottet tre under den allmänna motionstiden till utskottetremitterade motioner - 1988/89:K229 (mp), 1988/89:K247 (c) och 1988/89:K504 (s) i vilka tas upp frågor som har samband med propositionens förslag. I propositionen anges riktlinjerna för en reform av denstatliga förvaltningen. Förslaget innebär att länsstyrelserna omorganiseras.Den nya ansvarsområde föreslås omfatta de verksamheter som i dagbedrivs av länsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden samt den nuvarandelänsstyrelsen. Dessutom föreslås att ansvarsområdet även omfattar den del avlänsbostadsnämndens verksamhet som avser bostadsförsörjning och annansamhällsplanering. I den mån en länsanknytning blir aktuell för fiskefrågornaföreslås den nya ansvara för dessa frågor. Den nya föreslås vidare bl.a. få vidgadebefogenheter vad avser kommunikationsområdet, skogsvården och trafiksäkerheten.Därutöver föreslås ett utvecklat samrådsförfarande vad gäller arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och vissa andra frågor som rör arbetsmarknaden. Den nya föreslås få ett starktförtroendemannainflytan-de genom inrättande av fem obligatoriska nämnder vidsidan av styrelse, nämligen utbildningsnämnd, , lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd och miljönämnd. Nämnderna skallvid sidan av att vara rådgivande organ även ha beslutsbefogenheter. Ledamöterna i nya styrelse skall väljas på sammasätt som , dvs. De nya nämnderna föreslås ha elva ledamöter.Landshövdingen bör vara ordförande i nämnderna. Av övriga ledamöter bör femutses av och fem av regeringen. 1 1989/90. 1989/90 KUly Vid den nya kommer särskilda tjänster somlänsexper- 1989/90:KUly ter att finnas. Reformen föreslås träda i kraft . För attförbereda genomförandet föreslås inrättandet av en central organisationskommitté,vilken bör biträdas av bl.a. länsstyrelsernas organisationsnämnd, statskontoretoch berörda centrala verk. Vidare föreslås att en regionalorganisationskommitté bildas i varje län. Departementschefen avser att senareföreslå regeringen att återkomma till med förslag till ändringar iberörda lagar samt i fråga om medelstilldelning m.m. 1 hemställan föreslås att 1.antar förslagettill lag om fortsatt giltighet av lagen (1985:1073) om försöksverksamhet med ensamordnad länsförvaltning, 2.godkänner de avdepartementschefen förordade riktlinjerna för en reform av den statligaregionala förvaltningen. Allmänt om motionerna i ärendet De i ärendet föreliggande motionerna avser i huvudsakföljande. 1 några av motionerna yrkas avslag på propositionen. Ivissa av dessa motioner förordas en ändrad regional förvaltning, bl.a.innebärande att landstingens roll stärks. Några av motionerna innehåller kritik mot propositionenför att den otillräckligt analyserat och klarlagt vissa principiellahuvudfrågor. I dessa motioner föreslås att regeringen i det fortsattareformarbetet beaktar de i motionerna framförda synpunkterna. Ett flertal motioner innehåller mera detaljeradesynpunkter i fråga om reformens omfattning, och då i första hand frågan vilkasektorsområden/uppgifter som den nya bör ansvara för. Frågan om inrättande av fem obligatoriska nämnder tas uppi flera motioner. Detsamma gäller frågan om val av ledamöter i dessa nämnder. begränsar sitt yttrande till dedelar av proposi tionen och motionerna som har att göra med huvudlinjerna i regering ens förslag. Detta innebär bl.a. att utskottet inte ingår i närmare överväganden rörande de särskilda avsnitt i propositionen (avsnitten 8 12) och de i anslutning därtill väckta motionerna vari närmare behandlas de särskilda sektorsområden/uppgifter som den nya föreslås ansvara för. Yttranden över dessa delar av ärendet torde komma att avges av de riksdagsutskott vars beredningsområden omfattar de angivna frågorna. Utskottet tar därför i sitt yttrande inte upp motionerna 1989/90:Bol, 1989/90:Bo3- 4. 1989/90:Bo5 yrkande na 4. 5 och 7, 1989/90:Bo7 och 8. 1989/90:BolO- 16, 1989/90:Bol7 yrkandena 3- 6 och 9, 1989/90:Bol8. 1989/90:Bol9 (delvis), 1989/90:Bo20, 1989/90:Bo22, 1989/90:Bo23 yrkandena 2- 8. 1989/90:Bo25 yrkandena 2- 4, 1989/90:Bo26- 27 samt 1989/90:Bo29. Avslag på propositionen yrkas i motionerna 1989/90:Bo2yrkande I 1989/90:KUly av och (båda c),1989/90:Bo21 yrkande 1 av m.fl. (c), 1989/90:Bo24 yrkande 1 avInger Schörling m.fl. (mp), 1989/90:Bo25 yrkande 1 av m.fl.(c), 1989/90:Bo30 yrkande 1 av m.fl. (c) samt 1989/90:Bo31yrkande 1 av (). I motion 1989/90:Bo30 (c) riktas kritik mot denföreliggande propositionen för att syftet med reformen inte är klart.Motionärerna konstaterar att propositionen i allt väsentligt går emotcenterpartiets förslag om regional förvaltning och att det inte innebär någonlänsdemokrati i verklig mening. Förslaget banar enligt motionärerna inte hellerväg för ökat medborgarinflyfande. I motionen begärs, förutom att propositionenskall avslås, att en parlamentarisk utredning skall tillsättas med direktiv attutarbeta ett nytt förslag om införande av länsdemokrati (yrkande 2).Målsättningen bör enligt motionen vara att länsstyrelserna avvecklas och attlandstingen får vidgade uppgifter och utvecklas till länsparlament. Ettmotsvarande yrkande framställs i motion 1988/89:K247 av m.fl.(c). I de båda motionerna lämnas en utförlig redogörelse för hur centerpartietanser att länsdemokratin skall kunna vidgas, bl.a. genom att landstingen fårutökade befogenheter, och för de viktigaste utredningsfrågor som den av motionärernaförordade utredningen bör behandla. I motion 1989/90:Bo21 (c) begärs etttillkännagivande till regeringen om att den nuvarande organisationen medlänsstyrelser och länsnämnder skall bibehållas i avvaktan på att en reformeringav i motion 1989/90:Bo30 angivet slag kan genomföras (yrkande 2). I motion 1989/90:Bo24 (mp) anges bl.a. följande.Propositionen innebär en fortsatt stark statlig reglering på regional nivå.Enligt motionärerna förvärrar förslaget den från demokratisksynpunkt otillfredsställande situationen, bl.a. genom att landshövdingens maktförstärks. Enligt motionärerna bör i stället inrättas en form av direktvaldaregionala parlament, vilka parlament skall överta de uppgifter som de nuvarandelandstingen och länsstyrelserna har samt väsentliga delar av den centralaförvaltningens uppgifter. Härigenom skulle det regionala självstyret avsevärtstärkas. I motionen begärs, förutom att skall avslå propositionen(yrkande 1), att frågan om regionalt självstyre i form av direktvalda regionalaparlament skall utredas (yrkande 2). Ett liknande yrkande framställs i motion1988/89:K229 av och (båda mp). I motionen hemställssåledes att beslutar att regionala parlament skall inrättas och attdessa skall ersätta nuvarande landsting och länsstyrelser (yrkande 1). Vidarehemställs att beslutar att de föreslagna parlamenten skall väljas idirekta, allmänna val (yrkande 2) samt att som sinmening skall ge regeringen till känna att den skall föreläggariksdagen ett förslag om hur regionala parlament skall införas i hela landet(yrkande 3). r 1989/90. Utskottet får anföra följande. Propositionen innehåller enutförlig /90:KUly redogörelse för bakgrunden och motiven för den föreslagnareformen. De i propositionen framförda förslagen bygger på erfarenheter av denförsöksverksamhet med samordnad länsförvaltning som bedrivits i länsedan den 1 juli 1986 och som föregicks av statskontorets rapport i början avår 1985 med förslag till sådan försöksverksamhet, rapporten (Ds C 1987:10)Samordnad länsförvaltning avgiven av en särskild arbetsgrupp icivildepartementet, betänkandet (SOU 1989:5 6) Samordnad länsförvaltningavgivet av utredningen (C 1988:02) om samordnad länsförvaltning,betänkandet (Ds 1989:9) Länsstyrelsernas sociala funktioner avgivet i januari1989 av utredaren, f.d. landshövdingen samt statskontoretsrapport (1989:31) Samordnad länsförvaltning i . Syftet med försöksverksamheten och denutredningsverksamhet som bedrivits i anslutning härtill har bl.a. varit attsöka finna en bättre samordning av den regionala statliga förvaltningen,särskilt beträffande frågor som berör länens utveckling och framtid. Iförsöksverksamheten har den statliga länsförvaltningens arbetsformer ochorganisation i syfte att söka få klarlagt hur en samordnadlänsförvaltning kan bli effektivare än den nuvarande. inneburit att flertalet statliga uppgifter som rör länets utveckling ochframtid samlats i en myndighet . För att behålla ett starktförtroendemannainflytande har vid sidan av styrelsen särskildafunktionsstyrelser (delegationer) inrättats. har vid flera tillfållen behandlat den pågåendeförsöksverksamheten, se BoU 1985/86:3, rskr. 64, BoU 1987/88:1, rskr. 29 ochBoU 1987/88:17, rskr. Enligt propositionen talar erfarenheterna från försöket,som bl.a. redovisats i det ovannämnda betänkandet (SOU 1989:5 6) , för att reformarbetet bör fortsätta. Utskottet anser för sindel att de överväganden som gjorts i propositionen om behovet av en samordningav den statliga länsförvaltningen efter de huvudlinjer som Norrbottenförsöket baseratspå är välgrundade. Utskottet ansei" således att ett integrerande av vissastatliga länsmyndigheter i bl.a. bör kunna förstärka statensmöjligheter att på ett allsidigt och kompetent sätt väga olika sektoriellaintressen mot varandra och inom ramen för gällande lagstiftning ta hänsyntill regionala förhållanden. Till detta kommer att en reformering bör medförapositiva rationaliserings- och besparingseffekter. Med hänvisning till detanförda förordar utskottet att det pågående arbetet i syfte att åstadkomma enny regional statlig förvaltning bör fortsätta. Utskottet anser således att demotionsyrkanden vari hemställs om avslag på proposition skall avslås avriksdagen. Det anförda innebär vidare att utskottet inte kan biträda motionerna1989/90:Bol9 (delvis) av m.fl. (s) och 1989/90:Bo23 yrkande1 (delvis) av m.fl. (m) vari förordats, i den förstnämnda motionenatt de nya länsstyrelsernaskall tillföras en rad ytterligare uppgifter och i den /90:KUly andra motionen att förslaget skall begränsas eftersom detta skulle komma attinnebära en alltför omfatfande statlig maktutövning. heller kanutskottet ställa sig bakom motionerna 1988/89:K229 (mp), 1988/89:K247 (c), 1989/90:Bo21 yrkande 2 (c), 1989/90:Bo24 yrkande 2(mp) och 1989/90:Bo30 yrkande 2 (c) vari bl.a. förordats att denregionala demokratin stärks. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet såledesavslag på motionerna 1988/89:K229 (mp), 1988/89:K247 (c), 1989/90:Bo2 yrkande1 (c), 1989/90:Bol9 (delvis) (s), 1989/90:Bo21 yrkandena 1 och 2 (c),1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m), 1989/90:Bo24 yrkandena 1 och 2 (mp),1989/90:Bo25 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo30 yrkandena 1 och 2 (c) samt1989/90:Bo31 yrkande 1 (c). Utskottet övergår härefter till de motioner som innehållerkritik av innebörd att vissa principiella huvudfrågor blivit otillräckligtanalyserade och klarlagda i propositionen. I motion 1989/90:Bol7 yrkande 1 av m.fl. (fp)kritiseras förslaget för att det inte innehåller någon närmare analys avansvarsfördelningen mellan sfatlig resp. verksamhet. Enligtmotionärerna har utgångspunkten helt enkelt varit den att det som utförsav sfaten även skall ha ett statligt huvudmannaskap. Motionärernaanser att det varit naturligt att en entydig målbeskrivning lämnats angåendeansvarsfördelningen mellan statliga resp. kommunala uppgifter. 1 motion 1989/90:Bo23yrkande 1 (delvis) (m) riktas kritik mot propositionen för att tyngdpunktenlagts på de organisatoriska frågorna utan att någon egentlig analys gjorts avvilka uppgifter som behöver utföras. Utskottet får i denna del erinra om att Norrbottenförsöketoch de i anslutning härtill gjorda utredningarna har varit begränsade till attgälla förändringar av verksamheten inom den regionala statliga förvaltningen.Med anledning av vad som anförts i motion 1989/90:Bo23 (m) vill utskottetframhålla att målet för reformarbetet varit att uppnå förändringar när detgäller samordningen och organisationen av regionala statliga uppgifter.Beträffande den i motion 1989/90:Bol7 (fp) upptagna frågan anser utskottet attdet inte varit påkallat att ange några riktlinjer i fråga om eventuellaförändringar i ansvarsfördelningen mellan statliga och kommunala uppgifter.Utskottet utgår emellertid ifrån att regeringen i det fortsatta arbetet ianslutning till den diskussion som fortlöpande pågår i detta hänseende har uppmärksamhetenrikfad på detta problemkomplex. Något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida till regeringen anser utskottet därför inte erforderligt. 1 motion 1989/90:Bol7 yrkande 2 (delvis) (fp) tas vidareupp frågan 1989/90:KUly om relationerna mellan de nya länsstyrelserna och decentrala ämbetsverken. Motionärerna befarar att förslaget om att i de nyalänsstyrelserna inkorporera vissa länsnämnder vilka har decentrala verken som överordnade organ kan medföra att de olika sakområdenainom länsstyrelserna får en oklar hemvist och blir föremål tor dubbelkommando.Enligt motionen kan denna oklarhet leda till ineffektivitet och skapaförvirring. Liknande synpunkter framförs i motion 1989/90:Bo23 yrkande 1(delvis) (m). Utskottet får anföra följande. Som framhållits ipropositionen får en genomgripande förändring av den regionala statliga nivånockså konsekvenser för de centrala myndigheterna. En starkare regional nivå i propositionen framhålls det angelägna i att den nya garanterasarbets- och beslutsformer som gör det möjligt för myndigheten att tillvarataregionala mål inom de ramar som lagstiftningen medger gör det möjligt för decentrala myndigheterna att i högre grad än kunna använda sig avövergripande styrsystem i stället för att i detalj reglera verksamhetensinriktning och verkställande. Det bör också vara möjligt att i högre graddelegera uppgifter till regional nivå. Om det i det fortsatta arbetet visar sigatt en tydligare ansvarsfördelning behövs mellan myndigheter på central ochregional nivå utgår utskottet ifrån att regeringen vidtar erforderligaåtgärder. Inte heller på denna punkt anser utskottet att något särskilttillkännagivande till regeringen är nödvändigt. I motion l989/90:Bol7 yrkande 2 (delvis) (fp) erinrasvidare om att de centrala myndigheterna fått allt störrebetydelse beträffande uppföljning och utvärdering av de nationella målens genomslagoch effekter. Enligt motionärerna kan det oklara förhållandet mellan de nyalänsstyrelserna och de centrala verken försvåra möjligheten att nå denationella målen inom sakområdena. Enligt motionen måste denna oklarhet ges enspeciell uppmärksamhet i det fortsatta ■ reformarbetet, eventuellt börfrågan lösas med klara instruktioner. Ipropositionen erinras om att de centrala myndigheterna som en . alltviktigare uppgift i sitt arbete har att följa upp och utvärdera de nationellamålens genomslag och effekter. Enligt propositionen är det i detta arbete avgrundläggande betydelse att en nära kontakt hålls mellan alla berörda nivåer.Vidare framhålls den ökade betydelsen av att centrala verk svarar förkompetensutveckling och kunskapsförmedling inom sitt ansvarsområde. Enligtpropositionen har utvärderingen av Norrbottenförsöket visat att kontakternamellan berörda centrala verk och den nya inte förändrats på någotmer principiellt sätt. Dock understryks vikten av att samverkan mellan centraloch regional nivå även framgent måste fungera väl och att det är såväl decentrala verkens som länsförvaltningarnas ansvar att se till att dettasamarbete fungerar. 1 propositionen görs den bedömningen att de uppställdamålen kan garanteras genom det sätt på vilket förtroende-mannaorganisationen utformas och genom att .sektoransvariga verk. liksom , medverkar vid tillsättningen av s.k. länsexperter. Sam- 1989/90:KUlymanfattningsvis anser departementschefen att det går att skapa garantier föratt de nationella målen skall få genomslag. I propositionen pekas vidgenomgången av de olika sektorerna på de metoder som har särskild betydelse fördet specifika verksamhetsområdet. Utgångspunkten är därvid att föreslagnametoder inte behöver avvika från dem som centrala myndigheter tillämpargentemot länsstyrelserna och att särlösningar i möjligaste mån skall undvikas. Utskottet vill med anledning av kravet i motionl989/90:Bol7 yrkande 2 (delvis) (ff)) om att i det fortsatta arbetet skallägnas speciell uppmärksamhet åt det oklara förhållandet mellan den nyalänsstyrelsen och de centrala verken och de negativa konsekvenser detta skullekunna få hänvisa till uttalandena i propositionen på denna punkt. Utskottetförutsätter att saken beaktas i det fortsatta arbetet med att genomförareformen. Något särskilt tillkännagivande från sida till regeringenanser utskottet inte motiverat. Ett flertal motioner tar upp förslaget att vid sidan avlänsstyrelsens styrelse inrätta fem obligatoriska nämnder (utbildningsnämnd,planering, lantbruksnämnd, kommunikationsnämnd ochmiljönämnd). I motionerna l989/90:Bol7 yrkande 7 (fp), 1989/90:Bol9 (delvis)(s), 1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) och 1989/90:Bo31 yrkande 2 (c) yrkasavslag på förslaget. I motionerna anges bl.a. följande motivering härför. I motion 1989/90:Bol7 (fp) hänvisas till rådandevariationer i de olika länen. Enligt motionärerna är det opraktiskt att förstbesluta om ett antal obligatoriska nämnder och därefter bli tvungen att tillåtaen del undantag. I motion 1989/90:Bol9 (s) anges att en ordning medobligatoriska nämnder förstärker sektoriseringen jämfört med vad som gäller och minskar styrelsens samordnande möjligheter. Ett genomförande avförslaget anges medföra en otydlig ansvarsfördelning. Förslaget medför enligtmotionen vidare en obalans mellan antalet förtroendevalda i nämnderna ochlänsstyrelsens styrelse ca 120 och antalet tjänstemän i en normallänsstyrelse (ca 200). Motionärerna pekar också på att landshövdingen, somföreslås få bli ordförande i nämnderna, kommer att bindas i återkommandeinterna sammanträden, dels i form av nämndsammanträden, dels i form avförberedelser för dessa. I motion 1989/90:Bo23. (m) pekas på att förutsättningarnaför länsstyrelsernas verksamhet är olika i skilda delar av landet, något somtalar för att länsstyrelsernas organisation skall ges flexibilitet. Det bördärför enligt motionärerna inte vara obligatoriskt att inrätta nämnder. I motion 1989/90:Bo31 (c) hänvisas till de skildaförhållanden som 1989/90:KUly råder i de olika länen, något som särskilt gällerstorstadslänen. Motionärerna hänför sig i sistnämnda del till den särskildautredning om samordnad länsförvaltning i som regeringen låtitstatskontoret utföra. Enligt motionärerna har regeringen inte i sitt förslagbeaktat statskontorets slutsatser. I motionen pekas på olika regionala organ iStockholms län som den i propositionen föreslagna lösningen inte passar för.Motionärerna anger att motsvarande problem kan finnas även i Göteborgs- ochMalmöområdena. I motion 1989/90:Bo9 av och (båda s) hemställs att de i propositionen föreslagna fem obligatoriska nämnderna,såvitt gäller , skall utgå. I motion l989/90:Bo5 yrkande 6 av m.fl. (vpk)hemställs att samt skall undantas från nämndobligatoriet.Enligt motionärerna har dessa båda län så speciella förutsättningar attsärlösningar fordras. I de motioner vari yrkats avslag på förslaget lämnasvidare synpunkter på vad som bör gälla om nämndobligatoriet inte genomförs.Motionerna går i allmänhet ut på att länsstyrelsernas styrelser själva skalläga rätt att besluta om inrättande av de besluts- och beredningsorgan de ansersig behöva (se vidare motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 8 /delvis/ /fp/,1989/90:Bol9 /delvis/ /s/, 1989/90:Bo23 yrkande 9 /delvis/ /ml och 1989/90:Bo31yrkande 3 /c/). 1 de motioner som godtagit nämndobligatoriet med vissaundantag hemställs i motion 1989/90:Bo9 (s) att nämndobligatoriet i Stockholmslän ersätts med en möjlighet för regeringen att efter framställning frånlänsstyrelsens styrelse besluta om inrättande av särskild nämnd/särskilda nämnderför specifika ämnesområden och i motion 1989/90:Bo5 (vpk) att regeringen,såvitt gäller , återkommer med ett nytt förslag tillnämndorganisation efter det att storstadskommitténs förslag harremissbehandlats. I motion 1988/89:K504 av m.fl. (s) erinras omatt det saknas ett utvecklat förtroendemannainflytande på länsnivå över miljövårdsfrågorna.Motionärerna anser det angeläget, mot bakgrund av den prioritering sommiljöpolitiken nu fått, att de förtroendevalda bättre engageras i miljöarbetetpå länsnivå och att regeringen prövar på vilket sätt ett sådantförtroendemannainflytande kan organiseras. I motionen begärs att det anfördages regeringen till känna. Utskottet får anföra följande. Förslaget om införande avobligatoriska riämnder vid sidan av styrelse motiveras i förstahand av önskemålet att den nya skall få ett starkt förtroendemannainflytande.Förslaget grundas på försöksverksamheten i där den breddadeförtroendemannamedverkan i form av funktionsstyrelser (delegationer) enligtpropositionen utfallit väl. I propositionen redovisas översiktligt vilkauppgifter och beslutsbefogenheter som styrelse resp. nämndernaskall ha liksom relationerna mellan dessa organ. Beslutsbefogenheterna böranges i myndighetens instruktioner. Enligt utskottet har i propositionen anförts övertygandeskäl för den /90:KUly föreslagna ordningen med obligatoriska nämnder vidsidan av styrelse. Som inledningsvis nämnts ingår utskottetinte i en bedömning av de olika sektorsområden som den nya länsstyrelsenföreslås ansvara för och avstår sålunda från att ta ställning till vilkanämnder som nämndobligatoriet bör avse. Utskottet kan konstatera att om denföreslagna miljönämnden kommer till stånd innebär detta att de i motion1988/89:K504 (s) framförda önskemålen tillgodoses. Av utskottetsställningstagande följer vidare att det inte finns anledning för utskottet attingå i överväganden av de förslag som framförts i vissa motioner i fråga om vadsom bör gälla om nämndobligatoriet helt slopas. Med anledning av vad som inågot fall anförts beträffande länsstyrelses rätt att själv besluta ominrättande av beredningsorgan vill utskottet dock erinra om att förslaget inteinnebär några förändringar beträffande den rätt som länsstyrelserna haratt inrätta beredningsgrupper och rådgivande organ utan beslutsansvar. Det ovan anförda innebär sammanfattningsvis att utskottetföreslår att propositionens riktlinjer såvitt nu är i fråga godkänns, dvs.avslag på motionerna 1989/90:Bol7 yrkandena 7 och 8 (delvis) (fp), 1989/90:Bol9(delvis) (s), 1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) och l989/90:Bo31 yrkandena 2och 3 (c). Utskottet övergår härefter till de i motionerna1989/90:Bo5 (vpk) och 1989/90:Bo9 (s) upptagna frågorna om undantag frånnämndobligatoriet för samt . Propositionen innehålleri denna del bl.a. följande. 1 fråga om föreslås mot bakgrund avatt länet saknar en länsbostadsnämnd att den nya' länsstyrelsensstyrelse skall fatta de beslut som i andra län skall ankomma på den . Enligt propositionen kan det finnas skäl att äveni andra avseenden tillåta annan nämndorganisation för i Gotlandslän. Vidare framhålls i propositionen att det även för andra län i några fallkan vara tänkbart att tillåta annan nämndorganisation. Enligt propositionenbör dessa frågor belysas under arbetet inför genomförandet av reformen och ilämplig form redovisas för . 1 den i motionerna 1989/90:Bo9 (s) och1989/90:Bo31 (c) åberopade rapporten av statskontoret i (1989:31) anges sammanfattningsvis bl.a.följande. Det är av stor vikt att de tillkommande förtroendemannaaorganen intebidrar till att öka komplexiteten i den offentliga sektorn i län.Det föreslås därför att den s.k. storstadsutredningens (SB 1988:01) förslagavvaktas utredningen har enligt dir. 1988:64 att utarbeta förslag tillåtgärder för att förbättra livsmiljön i storstäderna innanförtroendemannaorganisa-tionen i länsstyrelse slutligtfastställs.