yttr · GD05BoU8 · 1989-12-31 00:00:00 — Motionärerna föreslår ett tillkännagivande tillregeringen med anledning av förslaget. bör inte genom ett tillkännagivande bindaeventuellt kommande överväganden om hur och i vilken omfattning avdrag för ränteutgifter skall behandlas i skattesammanhang. Den lösning som denna fråga fått i propositionen kan utskottet acceptera. Inte heller är 10 utskottetberett att nu förorda att göra ett uttalande om hur kreditförsörjningentill bostadsbyggandet bör ordnas. Utskottet har 1989/90:BoU8y naturligtvisingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller att bostadslån börtillhandahållas till låg ränta. Detta innebär emellertid inte att utskottetfinner tillräcklig anledning ställa sig bakom motionärernas förslag om att enstatlig bostadsbank bör inrättas. Strävandena att förse bostadsbyggandet medkrediter bör ske inom ramen för den avreglering av kreditmarknaden som pågått inågra år. Med det anförda avstyrker bostadsutskottet vänsterpartietkommunisternas partimotion Sk81 yrkande 17 om en statlig bostadsbank m.m. Inte heller kan utskottet ställa sig bakom yrkande 3 imoderata samlingspartiets partimotion Sk327 om avdragsrätt för reparationer ismåhus. I propositionen föreslås att kostnader för värdehöjande reparationerskall få räknas med vid försäljning av privatbostäder och privatbostadsfastigheterom kostnaderna för dessa reparationer överstiger . och omkostnaderna hänför sig till reparationer som nedlagts föreförsäljningstillfållet. I den mån förslaget i motionen inte kan ansestillgodosett genom regeringens förslag avstyrker utskottet bifall till den. I partimotion Sk392 yrkande begära ett förslag hos regeringen om lindrad beskattning av villormed energibesparande installationer. Ett motsvarande yrkande avstyrkte skatteutskottet i maj1989 (1988/89:SkU36 s. 12). Därvid anförde utskottet bl.a. att stödet tillenergisparande åtgärder kan utformas enklare och bättre genom direkta bidragän genom åtgärder vid beskattningen. delar denna uppfattning.Den nu behandlade motionen om beskattningen vid energibesparande installationeravstyrks av bostadsutskottet med hänvisning härtill. Förslaget i propositionen i denna del innebärsammanfattningsvis följande. Vid avyttring av fastigheter och bostadsrätterskall vinsten beräknas enligt en nominell metod. De möjligheter som finnstill uppskov med beskattningen av vinst vid försäljning av en schablontax-eradfastighet eller en jordbruksfastighet tas bort. Grundregeln är att denskattepliktiga vinsten beräknas som skillnad mellan försäljningsintäkt ochomkostnadsbelopp. Skatteuttaget föreslås bergänsas genom en schablonregel sominnebär att vinsten får beräknas till av försäljningsintäkten förpermanentbostäder och till av försäljningsintäkten för övrigaprivatbostadsfastigheter. Vid skattesatsen för inkomstslaget kapitalinnebär schablonregeln att skatteuttaget för permanentbostäder maximeras till (x ) av försäljningsintäkten och för övrigaprivatbostadsfastigheter (x ). I motioner från moderata samlingspartiet och centerpartietförs fram förslag som rör de nu i korthet redovisade grunderna för reavinstbe skattningens utformning. Sålunda föreslås i moderata samlingspartiets partimotioner Sk59 yrkanden 28 och 29 och Sk327 yrkande 1 att . skall beskattas efter full indexuppräkning och attuppskov med beskattningen skall gälla vid avyttring av ägda 1989/90:BoU8y småhus och av bostadsrätter. I den sistnämnda motionen föreslåsi yrkande 8 såvitt nu är i fråga en utredning om den framtida småhusbeskattningen.Det bör, enligt motionärerna, övervägas om boendet över huvud taget börbeskattas. 1 motion Sk62 (c) yrkas avslag på förslaget om ändradereavinstskatteregler. Motionären föreslår antingen att innevarande system börgälla eller att ett modifierat system utarbetas. I partimotion Sk96 yrkande besluta att möjlighet skall finnas till särskild prövning av uppskovmed reavinstbeskattning av bostäder vid byte av bostad t.ex. av medicinskaskäl, handikappskäl eller åldersskäl. Uppskovsreglerna behandlas också i motionSk54 (c). I denna motion föreslås att reglerna skall finnas kvar och utsträckastill att gälla även vid avyttring av bostadsrätter. vill med anledning av förslaget ipropositionen i denna del och i motionerna anföra följande. Som framhålls ipropositionen (s. 409) får det anses vara väsentligt i ett reformeratskattesystem att undanröja de skillnader som finns vid reavinstbeskattningenav fastigheter och bostadsrätter. När det gäller den i flera motionerbehandlade frågan om huruvida nuvarande system för uppskov skall utvidgas tillatt omfatta även bostadsrätter, kan konstateras såsom också görs ipropositionen att regelsystemet skulle bli än mera komplext omuppskovsinstitutet skulle vidgas. Det skulle bl.a. bli nödvändigt att tillskaparegler för korsvisa uppskov mellan olika typer av bostäder. Det finns i dagdessutom inte något system för värdering av bostadsrätter på samma sätt som närdet gäller fastigheter. Vidare bör erinras om att redan dagens uppskovsreglerär komplexa och inte sällan leder till administrativa komplikationer. Reglernakan också i sig verka styrande för valet av anskaffning av en fastighet. Vad nuoch i propositionen i dessa delar anförts har lett utskottet fram till slutsatsenatt uppskovsreglerna bör slopas. Utskottet godtar propositionen i denna delsamt också vad i den föreslagits om beräkning av reavinst vid avyttring avolika slags bostadsfastigheter. Vad nu anförts innebär att utskottet avstyrker bifall tillmoderata samlingspartiets partimotioner Sk59 yrkandena 28 och 29, Sk327 yrkandena1 och 8, det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, samt centerpartietspartimotion Sk96 yrkande 25 och motionerna Sk54 (c) och Sk62 (c). Utskottet har inte funnit anledning till invändningar motpropositionen i vad avser utformningen av grundregeln och schablonregeln vidavyttring av bostäder som är fast egendom. Med hänvisning till denna uppfattning om schablonregelnsutform ning avstyrker utskottet kommunisternas partimotion Sk81 yrkande 26 om ett skattetak på av försäljningsintäkten för privata permanentbostäder och yrkande 27 om att något skattetak inte skall finnas vid försäljning av andra typer av bostäder. Utskottet avstyrker också de i föregående stycke behandlade m-motionerna såvitt nu är i fråga. 1 dettaavsnitt behandlar utskottet också motion Sk73 (m). Motionä- 1989/90:BoU8y rensyrkande går ut på att vid dödsboförsäljning efter person som varaktigt bebottsmåhus eller bostadsrätt skall reavinsten begränsas till avförsäljningspriset. Utskottet konstaterar att takregeln enligtregeringsförslaget är att reavinst erläggs när dödsbo avyttrarbostadsfastighet (25 § 9 mom. 3 stycket lag om ändring i lagen (1974:576) omstatlig inkomstskatt). Emellertid gäller att om den efterlevandes make/maka,barn eller någon annan person tillskiftas fastigheten, dessa vid en försäljningkommer att kunna tillämpa den mest förmånliga takregeln, dvs. , underförutsättning att de bott på fastigheten i minst tre av de senaste fem årenföre avyttringen (25 § 9 mom. 2 stycket SIL). Utskottet, som anser de nu refererade reglerna godtagbara,avstyrker motion Sk73 (m). Enligt nu gällande bestämmelser är beskattningsvärdetenligt mervärdeskattelagen (ML) för tjänster avseende byggnads- ochanläggningsentreprenad eller annan tjänst, som avser fastighet, reducerat till60 % av vederlaget. För vissa ytterligare tjänster med anknytning tillfastighetsområdet, t.ex. projekterings- och andra byggkonsulttjänster samtbyggledning, är beskattningsvärdet reducerat till av vederlaget. Ett av syftena med reduceringsreglerna är enligtpropositionen 1989/90:111 (s. 90) att åstadkomma konkurrensneutralitet mellanbyggnads- och anläggningsarbeten i egen regi och upphandling av byggentreprenadtjänsterna.Ett annat syfte är att den faktiska skattebelastningen på boendet inte skulleöka vid övergången från allmän varuskatt till mervärdeskatt. Enligt propositionen har reduceringsreglerna vållatavsevärda tillämpningsproblem. Vidare anges att den tekniska och lönemässigautveckJingen har medfört att det vid reglernas införande antagna förhållandetmellan material- och arbetsinsatser förändrats, något som i sin tur anges hainneburit en konsumtionssnedvridning. Bl.a. mot bakgrund av vad nu anförtsföreslås att reduceringsreglerna på fastighetsområdet slopas. Det föreslås också att skatteplikt införs för samtligatjänster avseende fastighetsförvaltning och fastighetsskötsel. Det gäller t.ex.upphandlad fastighetsskötsel, städning, fönsterputsning, sotning ochadministrativa tjänster. Vidare föreslås för att eliminera konkurrenssnedvridningaratt en uttagsbeskattning införs för vissa arbeten som utförs i egen regi på egna fastigheter. Beskattningen omfattar i dessa delar arbeten som avser ny-, till- eller ombyggnad, reparationer och underhåll, samt ritning, projek tering, konstruktion och därmed jämförliga tjänster. Även lokalstäd ning, fönsterputsning, renhållning och annan fastighetsskötsel föreslås omfattas av uttagsbeskattningen. Uttagsbeskattning föreslås ske då de på dessa arbeten nedlagda lönekostnaderna inklusive lönebaserade avgifter . skälföreslås dock att kamerala och administrativa tjänster som utförs /90:BoU8y som ettled i fastighetsägarens egen fastighetsförvaltning inte nu inordnas iuttagsbeskattningen. I moderata samlingspartiets partimotion SklOS yrkande 3samt i motionerna Sk98 (c) yrkande 5 och Skl21 (c) yrkande 4 yrkas avslag påregeringens nu redovisade förslag. I partimotion Skll3 yrkande 6samt i motion Skll7 (c) yrkande 2 föreslås att uttagsbeskattningen avseendesamtliga tjänster beträffande byggande och boende bör utgå avvederlaget. 1 partimotion Sklll yrkande 1 föreslås att mervärdeskatttas ut även på administrativa och kamerala tjänster. I kommunisternas partimotion Sk81 yrkande30 såvitt nu är i fråga yrkas avslag på regeringens förslag om att införa mervärdeskattpå fastighetsskötsel. I denna motion, yrkande 46 samt i motion SklOS frånmoderata samlingspartiet yrkande 4 föreslås att skall avslå förslagetom att införa sådan skatt på fastighetsskötsel i egenregi. Slutligen tas i detta sammanhang upp förslaget ipartimotionen kommunisterna, yrkande 47, om att helabyggmomsen i vad avser åtgärder i permanentbostäder skall kompenseras via ettinvesteringsbidrag. delar uppfattning i propositionen om attreduceringsreglerna på fastighetsområdet såvitt avser mervärdeskatten bör slopas.Utskottet ansluter sig därmed till vad i propositionen anförts i frågan. Vissaav dessa motiv har sammanfattningsvis redovisats ovan. I övrigt hänvisarutskottet till vad i proposition 1989/90:111 (s. 9091) anförts. Utskottetavstyrker sålunda moderata samlingspartiets partimotion SklOS yrkande 3 samtcenterpartiets partimotion Skll3 yrkande 6 och motionerna Sk98 (c) yrkande 5,Skll7 (c) yrkande 2 och Skl21 (c) yrkande 4. Inte heller kan utskottet stödja förslaget ivänsterpartiet kommunisternas partimotion SkSl yrkande 30 såvitt nu är i frågaom att moms inte skulle införas på tjänster som avser fastighetsskötsel. Somanförs i propositionen bör beskattningen av varor och tjänster vara generelloch enhetlig också på fastighetsområdet. Vad rör förslaget i kommunisternas och imoderata samlingspartiets partimotioner, motionerna SkSl yrkande 46 resp. SklOSyrkande 4, om att moms inte skall tas ut på vbsa fastighetsarbeten i egen regifinner utskottet tillräckliga skäl föreligga för att tillstyrka regeringensförslag i frågan. Bl.a. elimineras genom en sådan ordning vissakonkurrenssnedvridningar. Det skulle med samma motiv konkurrensneutralitet kunna hävdas att även kamerala och administrativa arbeten som utförs som ett led i en fastighetsägares egen fastighetsförvaltning skulle träffas av moms. Utskottet har emellertid förståelse för vad som anförts i propo sitionen om att det kan vara lämpligt att innan beslut härom fattas utvärdera den nu föreslagna uttagsbeskattningen. Med det anförda avstyrker utskottet partimotion Sklll yrkande 1 om 14 moms påkamerala och adminbtrativa arbeten som utförs i egen regi. Slutligen behandlarutskottet förslaget i kommunister- 1989/90:BoU8y nas partimotion SkSlyrkande 47 om att skall besluta att hela "byggmomsen" i vadavser åtgärder i permanentbostäder skall kompenseras via ettinvesteringsbidrag. Iproposition 1989/90:144 om räntebidrag och bostadsbidrag för m.m. som ivår kommer att behandlas av bostadsutskottet anförs (s. 7) att senareunder kommer att få ta ställning till ett förslag om en nybostadsfinansiering. I det sammanhanget kommer också enligt propositionen förår 1991 att läggas fram förslag om ett investeringsbidrag vid ny- och ombyggnadav permanenta bostäder som kompensation för den höjning av mervärdeskatten påbyggande. mening bör inte nu genom ett beslut om ett investeringsbidragbinda de kommande övervägandena. kommunisternas partimotion SkSlyrkande 47 avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Stockholmden På bostadsutskottets vägnar Närvarande:Agne (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), BerndtEkholm (s) och (). KnutBilling, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken börjar med"anför" och slutar med "hänvisning härtill"bort ha följande lydelse: Bostadsutskottetanför följande med anledning av de nu behandlade förslagen i propositionen ochi motionerna. Enrad statliga regleringar, subventionssystem och skatteregler har medfört att den svenska bostadsmarknaden befinner sig i stark obalans. Rörligheten på bostadsmarknaden motverkas av skatteregler som ger inlåsningseffekter. Neutraliteten mellan olika upplåtelseformer är satt ur spel genom utformningen av såväl lånevillkor som skattereg ler. Ägandet av en egen bostad försvåras genom avdragsbegränsningar, fastighetsskatt och reavinstregler. mening måste en rad åtgärder vidtas i syfte 1989/90:BoU8y att kommatill rätta med problemen och orättvisorna på bostadsmarknaden. Det är medbeklagande som utskottet kan konstatera att de förändringsförslag för olikaformer av bostadsbeskattning som presenterats i de aktuella propositionernaknappast är ägnade att lösa ett enda av dessa problem. Tvärtom förstärks fleraproblem och nya skapas genom ogenomtänkta regeländringar. Utskottet anser attde aktuella propositionsförslagen måste avstyrkas. I stället kan utgångspunktenför ett reformerat bostadsbeskattningssystem tas i de förslag som förs fram ide ovan redovisade partimotionerna från moderata samlingspartiet. Det ärsåledes angeläget att hela det nuvarande systemet för bostadsbeskattning blirföremål för en översyn. Det bör därvid övervägas om inte denna beskattningenhelt kan slopas. I awaktan på att en mer genomgripande översyn avbostadsbeskattningens principer och uppbyggnad genomförs är det nödvändigt attett antal förändringar vidtas i de nuvarande regelsystemen. Vad gällersmåhusbeskattningen måste omgående beslut tas som för inkomståret 1990 motverkarde orimliga konsekvenser som de nya taxeringsvärde na i annat fall får, speciellt i visiia skärgårdsområden och i storstadsre gionerna. Detta år bör därför de taxeringsvärden som gällt vara underlag för beräkning av schablonintäkt och uttag av statlig fastighetsskatt. Schablonintäkten bör utgå från den generella 1,5-pro- centsnivå som redan har beslutats. För perioden fr. o. m. bör åtgärdervidtas som leder till att bostadsskatteuttaget inte ökar. Vad gäller denlöpande bostadsbeskattningen av egnahem bör följande gälla. Vid beräkning avschablonintäkt och statlig fastighetsskatt skall hänsyn inte tas till störrehöjning av taxeringsvärdet enligt fastighetstaxering jämfört medtidigare gällande taxeringsvärde än . 1991 skallvara oförändrad jämfört med och således inte höjas i kronor räknat vare sig till följd av höjningar av skattesatsen eller höjda taxeringsvärden. För nybyggda fastigheter bor fastighetsskatten åsättas ett beskattningsunderlag som motsvarar det taxeringsvärde som skulle ha gällt enligt utfallet av fastighetstaxering. Fastighets skatten bör successivt avskafes i takt med att det ekonomiska läget så medger och med utgångspunkt i de riktlinjer för den framtida bostadsbeskattningen som den ovan förordade översynen kan komma fram till. Vad gäller den löpande bostadsbeskattningen av hyres- ochbostads rättsfastigheter innebär förslagen i propositionen att de nuvarande skillnaderna i beskattningsform bibehålls. Enligt utskottets mening är en av förutsättningarna för att uppnå en likartad behandling av både allmännyttiga och privata bostadsföretag och för att skapa neutralitet mellan olika upplåtelseformer att samma beskattningsmetod används. Regeringen bör mot denna bakgrund ges i uppdrag att förelägga förslag om övergång till konventionell beskattningsmetod för de allmännyttiga bostadsföretagen och de s.k. äkta bostadsföretagen. Beträffande fastighetsskatten för hyreshusenheter bör beslutet från hös- 16 ten 1989att höja beräkningsunderlaget för skatten rivas upp.Fastighetsskatten för de allmännyttiga bostadsföretagen bör även 1989/90:BoU8y fortsättningsvisvara av skatteunderlaget, och fastighetsskatten för övriga hyreshus bör iett första steg sänkas till för att minska spännvidden mellan de olikaföretagsformerna. Den av utskottet förordade modellen för fastighetsskattenundanröjer även behovet av de särskilda övergångsregler och reduceringsreglersom föreslås i proposi- . Vad bostadsutskottet nu förordat avseende den löpandebostadsbeskattningen och beskattningen av allmännyttiga bostadsföretag innebären anslutning till förslagen i moderata samlingspartiets partimotioner Sk59yrkandena 4446 och Sk327 yrkandena 2 samt 48. Utskottet ställer sig ocksåbakom förslagen i partimotionerna Sk59 (m) yrkande 43 och Sk96 (c) yrkande 31om att mangårdsbyggnaden på jordbruksfastighet även i fortsättningen börbeskattas som näringsfastighet. Bostadsbyggnader på jordbruksfastigheter kaninte jämställas med och beskattas som övriga småhus. Det rör sig många gångerom äldre byggnader som är betydligt större än vad som är behövligt för defamiljestorlekar som existerar. För att kunna hålla dessa bostadsfastighetersom ofta är kulturbyggnader i tillfredsställande skick måste nuvarandeavdragsmöjligheter behållas. Den i propositionen föreslagna uppdelningen iprivatbostad och näringsfastighet medför också att egenföretagare som har lokali den egna bostaden kan komma att missgynnas. Regeringen bör därför återkommatill med förslag som innebär att även om en fastighet betecknas somprivatbostad skall en lokal för näringsverksamhet kunna föranleda avdrag iinkomstslaget näringsverksamhet för de kostnader som hänför sig dit. I detta sammanhang tar utskottet även upp den frågaangående avdragsrätt för reparationer i småhus som aktualiserats i moderatasamlingspartiets partimotion Sk327 yrkande 3. I motionen hänvisas tillBostadskommitténs slutbetänkande (SOU l986:6). Enligt utredningens meningskulle en årlig avdragsrätt för reparationer verksamt bidra till att stävja dets.k. En tänkbar metod var, enligt utredningen, att tillåtaavdrag för styrkta lönekostnader upp till ett belopp av . per år.Särskilt stora kostnader skulle kunna fördelas framåt i tiden. Även enligtbostadsutskottets mening skulle en avdragsrätt för reparationer i småhus ledatill stora fördelar. En avdragsrätt enligt i huvudsak de principer som här harskisserats bör således införas. Den närmare utformningen av en sådanavdragsrätt bör kunna fastläggas i samband med den av utskottet förordadeöversynen av småhusbeskattningen. behandlar fortsättningsvis i dettaavsnitt ett antal motionsyrkanden som antingen kan anses vara tillgodoseddagenom den av utskottet förordade modellen för bostadsbeskattningen eller som böravstyrkas eftersom de strider mot denna modell. Avslutningsvis behandlas ettförslag om familjebeskattningen med betydelse för bostadssektorn. utskottet anser att förslaget i vänsterpartietkommunisternas parti- 1989/90:BoU8y motion Sk444 yrkande 3 omfastighetsskatt på industrifastigheter bör avslås av . Utskottet flera tidigare tillSllen behandlat och avstyrkt motsvarande yrkanden. I motion SkSl (vpk) yrkande 48 föreslås som sinmening ge regeringen till kanna att den löpande beskattningen av boendet börvara lågt och att avskattningen av boendet bör ske främst genom beskattning avreavinster. Utskottet har ovan lämnat förslag om boendebeskattningen sominnebär avsevärt lägre löpande beskattning än vad regeringen föreslagit. Vidarehar en översyn av beskattningen förordats i syfte att pröva möjligheterna attpå sikt helt avskaffa boendebeskattningen. Denna del av motionsyrkandet ärsålunda väl tillgodosedd. I fråga om realisationsvinstbeskattningen återkommerutskottet nedan. I två motioner, SkSl (vpk) yrkande 49 och Sk352 (vpk),aktualiseras frågan om underlaget för beräkning av fastighetsskatt m.m. ochföreslås att fastighetsskatten inte skall baseras på taxeringsvärdet.Bostadsutskottet instämmer visserligen i synpunkten att en fastighetsskattbaserad på taxeringsvärdet kan få orimliga konsekvenser. Med den utformning förfastighetsskatten som utskottet föreslagit, dvs. med tills vidare frystafastighetsskatter och därefter en successiv aweckling av denna beskattningsform,infinner sig emellertid inte de stora olägenheter som regeringsförslagetinnebär. Något behov av ett särskilt fastighetsskatteunderlag föreligger intevid ett sådant ställningstagande. Förutsättningarna för permanentboende i våra skärgårdardiskuteras i sex motioner, Sk318 (c), Sk407 (c), Sk410 (s), SkS29 (m), Sk392(mp) yrkande 7 samt Sk74 (mp) yrkande 26. I dessa motioner anförs att framförallt nuvarande fastighetsskatteregler medför stora problem för den permanentabefolkningen i våra skärgårdar. De olägenheter av bl.a. den nya fastighetstaxeringen sombeskrivs i motionerna uppkommer inte med den modell för bostadsbeskattningensom utskottet ovan förordat. Utskottet anser visserligen att permanentboendeti våra skärgårdar på olika sätt bör underlättas, men dessa problem bör intelösas med särskilt utformade skatteregler. Det bör för övrigt påpekas att deekonomiska problem som skulle uppstå för de skärgårdsboende vid ett bifall tillregeringens bostadsbeskattningsförslag har sin motsvarighet i många andraområden med kraftiga prishöjningar. De generella regler för en successivtminskad boendebeskattning som utskottet ovan föreslagit innebär att syftet medde aktuella motionerna har tillgodosetts. Ytterligare en fråga om problem med den nyafastighetstaxeringen tas upp i motion Sk392 (mp) yrkande 8. Motionärerna anseratt det är felaktigt att installationer som gjorts i energibesparande syfte gerhögre taxeringsvärde och därmed högre fastighetsskatt. Även detta problem, somgivetvis även gäller andra former av installationer, elimineras i princip medden av utskottet förordade modellen för småhusbeskattningen. Förslageti motion SkSl (vpk) yrkande 17 om att ersätta avdragsrät- 1989/90:BoU8y ten förränteutgifter med en ny form av lån från en statlig bostadsbank avstyrks avutskottet. Förslaget strider helt mot den avreglering och avbyråkratisering sombör eftersträvas inom bostadssektorn. Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt ett förslagi den moderata partimotionen Sk403 yrkande 3 om en reformerad familjebeskattning.Förslaget innebär bl.a. att det inom ramen för den kommunalainkomstbeskattningen införs ett grundavdrag för barn med . tillstyrker detta motionsförslag somförutom de självklara familjeekonomiska fördelarna även skulle få storbetydelse för möjligheterna att minska de statliga subventionssystemen inombostadssektorn. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som under rubriken börjar med"anför" och slutar med "redovisademotionerna" bort ha följande lydelse: Som framhålls i partimotion Sk96 fårbostadssektorn bära en alltför stor del av skattereformens finansiering. Inteminst gäller detta om man beaktar att målsättningen skall vara att genomföra enrättvis fördelning som inte ökar transfereringarna och där marginaleffekternaminskar. Starka skäl talar sålunda för att åtgärder måste vidtas så att normalainkomsttagare inte får allför stora kostnadsökningar i boendet.