yttr · GD05UU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Godkännande av om barnets rättigheter 1988/89 UU3y Socialutskottethar med beslut berett utrikesutskottet tillfålle att avgeyttrande över proposition 1989/90:107 jämte motioner. Utrikesutskottettillstyrker att godkänner om barnets rättigheter meddet förbehåll avseende konventionens artikel 37 c som föreslås i propositionen. Beträffandemotionerna vill utskottet yttra sig över yrkandena 3 och 5 i motion So53.Utskottet önskar därtill lägga några synpunkter på uppföljningen avkonventionen. Utrikesutskottethar under en följd av år behandlat frågor rörande barns rättigheter (senast ibetänkande 1989/90:UU5 om mänskliga rättigheter). Inomramen för utskottets årliga behandling av regeringens budgetförslag för detinternationella utvecklingssamarbetet tas frågan upp om insatser till förmånför barn såväl bilateralt som genom internationella organisationer (senast i1989/90:UU15). Utskottet konstaterade då som svar på en motion fråncenterpartiet att barnen har en central roll som mottagare av svenskt bistånd.Utskottet framförde vidare: "har länge varit en av de två störstabidragsgivarna till . som vi ger stora bidrag harSverige i arbetat för att barnfondens verksamhet skallutvidgas genom fondens samarbetsländer, andra FN-organ och internationellaorganisationer. Eftersommer än halva befolkningen i ett u-land är just barn kommer barnen också i höggrad i åtnjutande av alla andra former av bistånd som ger, såvälbilateralt som multilateralt. Exempel på åtgärder som direkt syftar till attförbättra barnens förutsättningar är det svenska stödet till primärhälsovård,AIDS-bekämpning och -kontroll, familjeplanering, nutrition, vatten och sanitetm.m. Sverigehar redan tagit initiativ till ett särskilt toppmöte om barnens villkor. Mötetskall äga rum i början av i september 1990.Förhoppningen är att detta möte skall få konkreta resultat dels genom attbarnkonventionens ratificering och tillämpning påskyndas, dels i form avåtaganden i anda." Debestämmelser om barns rättigheter som återfinns i konventionen söker regeringenredan efterleva i biståndssamarbete med olika motta- 1 1989/90. garländer och i vårtbiståndssamarbete med andra givar- och mottagar- 1988/89:UU3y länderinom ramen för de internationella organisationerna. Utskottet utgår från attregeringen även framgent i hög grad kommer att tillse att bestämmelserna ombarnens rättigheter beaktas i det statliga biståndssamarbetet. Detär vidare utskottets övertygelse att den även i arbetet påatt främja respekten för mänskliga rättigheter kommer att beakta konventionensbestämmelser. Utskottet välkomnar att FN:s kommission för de mänskligarättigheterna vid sitt 46:e möte beslutade att föra upp barnkonventionensefterlevnad och status som en ny punkt på kommissionens dagordning.Kommissionens beslut om ett aktionsprogram för att förhindra handel med barn,barnprostitution och barnpornografi och att tillsätta en rapportör för dessafrågor är även viktiga steg i arbetet på att praktiskt genomföra . Detär däremot att beklaga att det inte har kunna gå att få FN:s medlemsstater attacceptera ett starkare skydd för barn i väpnade konflikter än vad som fastslåsi konventionens paragraf 38. som deltagit i arbetet på att utformakonventionen arbetade aktivt på att få den åldersgräns för barns deltagande istrid som satts till höjd till en 18-årsgräns. Utskottet stöder vad somframförs i propositionen om att bör fortsätta verka för en höjning avåldersgränsen för barns deltagande i strid. Fora där frågan kommer att kunnatas upp är det årliga om humanitär rätt, det sjätte utskottetunder generalförsamling samt internationella . Regeringen kommer även att agera för att frågan kommer att tasupp inom ramen för de diplomatkonferenser om internationell humanitär rätt iväpnade konflikter som äger rum med syfte att utveckla . Vadgäller en nordisk åtgärdsplan avseende uppföljning och efterlevnad av FN:sbarnkonvention som tas upp i motion 1989/90:SoU53 får utskottet konstatera attett enigt råd beslutade rekommendera att utarbeta ochframlägga denna plan. Utskottet utgår ifrån att är pådrivandei denna fråga så att planen skyndsamt kan framläggas. Enligt vad som framförtsi det medlemsförslag som låg till grund för rådets beslut skallåtgärdsförslaget innehålla en juridisk del som skall undersöka möjligheternatill harmonisering och anpassning av berörda lagar i de olika nordiskaländerna. Detta välkomnas av utskottet som en del av det löpande arbetet inomNorden, syftande till ökad lagharmonisering och rättsgemenskap. Motbakgrund av det ovan sagda avstyrks yrkande 3 i motion So53 medan yrkande 5 isamma motion får anses besvarad. den 26 april1990 1988/89:UU3y Närvarande:Stig Alemyr (s), (), (), AxelAndersson (s), (), (), (),(), (vpk), (), KristinaSvensson (s), (), (), (), MargaretaIsraelsson (s), () och (). Konventionens artikel 37 c BirgittaHambraeus och (båda c) anser att den del av utrikesutskottetsyttrande på s. 1 som börjar med "tillstyrker" ochslutar med "i propositionen." bort ha följande lydelse: Utrikesutskottettillstyrker att godkänner om barnets rättigheterdock utan det förbehåll avseende konventionens artikel 37 c som föreslås ipropositionen. Underarbetet med konventionen har ett omfattande och lyckat samarbete ägt rum mellanländer med stora kulturella och religiösa skillnader. En reservation frånSveriges sida skulle kunna äventyra helheten i ratificeringsarbetet medkonventionen, då andra länder därmed kan anse det acceptabelt att angeförbehåll på punkter av betydligt större omfattning än artikel 37 c. Vianser att lagen om kriminalvård i anstalt i princip fyller de krav konventionenställer när det gäller den unges bästa vid fall av förvars-tagande. Barnens rätt i biståndssamarbetet BirgittaHambraeus och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande pås. 2 som börjar med "De bestämmelser" och slutar med "statligabiståndssamarbetet." bort ha följande lydelse: Denmateriella utvecklingen har varit negativ i flera avde fattigaste, skuldtyngda staterna. De betalar mer i kapitaltjänst till länderna än de får i bistånd. Internationellavalutafondens och strukturanpassningsprogram som stöderhar ytterligare belastat de sårbaraste grupperna dit barnen hör. Bl.a. harskolundervisning och hälsovård blivit lidande. Särskilt flickorna får kortareundervisning eftersom de måste se efter småsyskonen när föräldrarna tvingasarbeta ännu hårda- re för att uppehållalivet. och flera enskilda organisationer, 1988/89:UU3y bl.a.kyrkorna, har framfört allvarlig kritik som tycks ha tagit intryckav. Detär väsentligt att regeringen prioriterar efterlevnaden av de bestämmelser ombarns rättigheter som återfinns i konventionen i allt biståndssamarbete medandra givar- och mottagarländer inom ramen för de internationellaorganisationerna. Detta bör ges regeringen till känna. gotab 96625, 1990