yttr · GD05BoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Inkomstskatten för m.m. såvitt avser frågor omfastighetsbeskattningen m.m. 1989/90 BoU2y beslöt beredabostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1989/90:50 ominkomstskatten för , m.m. jämte eventuella motioner. I detta yttrande behandlas vad i propositionen och imotioner föreslagits om justering av villabeskattningen som följd av 1990 årsallmänna fastighetstaxering av småhus och om fastighetsskatten. Även vissa motionsyrkanden om utformningen avfastighetsbeskattningen behandlas i yttrandet. såvitt proposition 1989/90:50 om inkomstskatten för år1990, m.m. behandlas i detta yttrande föreslås sammanfattningsvis följande. 1.Schablonintäktenändras som en följd av allmänna fastighetstaxering av småhus så attden nuvarande progressiva intäktsschablonen för en- och tvåfamiljshus (småhus)ersätts av en proportionell schablonintäkt på av taxeringsvärdet. 2.Underlaget förberäkningen av fastighetsskatten för hyreshusenheter föreslås fr.o.m. år 1990höjt från tiil av taxeringsvärdet. Någon ändring av beräkningen avfastighetsskatten för småhus föreslås inte i propositionen. Följande motioner väckta med anledning av proposition 1989/90:50 om inkomstskatten för , m.m. behandlas i detta yttrande. Motion 1989/90:Skl5 av m.fl. (m) vari hemställs 1. att beslutar att taxeringsvärden försmåhus skall gälla vid beräkningen av schablonintäkt och fastställandet avstatlig fastighetsskatt under , 1 1989/90. 2. att hos regeringen begär förslag om ändraderegler /90:BoU2y beräkning av schablonintäkt från och med i enlighetmed vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om ändraderegler för uttag av statlig fastighetsskatt i enlighet med vad som anförts i motionen, 5.att riksdagenhos regeringen begär en utredning om den framtida småhusbeskattningen ienlighet med vad som framförts i motionen, 6.att riksdagenbeslutar avslå förslaget om ändrat underlag vid beräkning av statligfastighetsskatt för hyreshus. Motion 1989/90:Sk22 av () vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att möjligheterna till permanentboende i våra skärgårdar inte farförsämras. Motion l989/90:Sk29 av m.fl. (mp) varihemställs 6. att hos regeringen begär förslag omannorlunda principer för beskattning av fastigheter i områden medfritidsbebyggelse. Motion 1989/90:Sk31 av () vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att möjligheterna till permanentboende i våra skärgårdar inte farförsämras. Motion 1989/90:Sk32 av m.fl. (vpk) varihemställs 3. att ger regeringen till känna vad som imotionen anförs vad gäller fastighetsskatten, 5.att riksdagenbeslutar avslå den i propositionen föreslagna höjningen av fastighetsskattenför hyreshus från till , 6.att riksdagenbeslutar att industrifastigheter belägg med fastighetsskatt enligt sammaprinciper som gäller för hyresfastigheter. Motion 1989/90:Sk37 av () vari hemställs 1.att riksdagenbeslutar hos regeringen hemställa om ett bruksvärdessystem som bas förfastighetsbeskattning av småhus och bostadshus på jordbruksfastigheter, 2.att riksdagenbeslutar att beskattningen 1990 av dessa fastigheter skall ske eftersamma regler och taxeringsvärden som . En skrivelse har inkommit från . Utskottet 1989/90:BoU2y Innan utskottet går in på de förslag i proposition ochmotioner som kan anses ligga inom bostadsutskottets beredningsområde villutskottet sammanfattningsvis anföra följande om utformningen av bostadspolitikenmot bakgrund av dels nu föreliggande regeringsförslag om inkomstskatten för år1990, dels de fortsatta övervägandena om skattesystemets ochbostadsfinansieringssystemets utformning. Det bostadspolitiska målet som och sedan lång tidvägleder statsmakternas beslut brukar formuleras så att det skall finnas godabostäder åt alla till en rimlig kostnad. Detta förutsätter, som ocksåboendekostnadsutredningen anför, att det finns en nyproduktion av bostäder avtillräcklig kvalitet och omfattning samt att bostäderna har sådana kostnaderatt de kan efterfrågas även av hushåll med stor försörjningsbörda och/ellerlåga inkomster. Enligt utskottets mening bör den nu refererademålsättningen ligga till grund också för de beslut om bostadspolitiken somfattas av . Vad det nu närmast gäller är attskapa förutsättningar för att förverkliga denna bostadspolitiska målsättningockså med hänsyn tagen till det reformerade skattesystem som avses taställning till men framför allt . Betydelsefullt ärnaturligtvis också det framtida systemet för finansiering av bostäder. Av storvikt är bl.a. att dessa system ges en sådan utformning att defördelningspolitiska effekterna blir godtagbara. Som framgår av den nu behandlade propositionen omfattarförslagen i den cirka en tredjedel av deskattesänkningar reformen omfattar. Förslag om hur återstoden av reformen skallutformas kommer att föreläggas . Då avser regeringen, somframgått ovan, också förelägga förslag ombostadsfinansieringssystemets utformning . Det är därförnaturligt att den mera ingående behandlingen av ett nyttbostadsfinansieringssystem får anstå . Emellertid vill bostadsutskotteti nu förevarande sammanhang något beröra frågan om de bostadspolitiskastyrmedlens utformning. Som framgått av det nu anförda kan det antas att de storaförändringarna avseende bostadsfinansieringen inträffar först . Det kan emellertid inte uteslutas att de nu föreslagnaförändringarna av inkomstskatten m.m. för kan innebära negativa konsekven ser för vissa hushåll. Bl.a. kan det gälla hushåll för vilka det bostadspo litiska stödsystemet avser att mildra eller eliminera konsekvenserna av skattesystemets och hyressättningssystemets utformning. Om sådana icke förutsebara konsekvenser skulle inträffa avseende förutsät ter utskottet att regeringen förelägger förslag bl.a. om en höjning av bostadsbidragen. I det av behandlade och godkända betänkandet 1989/90:BoU5 förutsatte utskottet att om kom mande överväganden gav vid handen att en reformering av bidragen t utöver vad regeringen förutsatt borde ske ett 1989/90:BoU2y förslagdärom skulle föreläggas . Detta gav som sin meningregeringen till känna. Frågan om de bostadspolitiska styrmedlen mm. efter år 1990kommer utskottet, som anförts ovan, att behandla . Då finns ocksåmöjlighet att göra en helhetsbedömning av frågan. Justering av villabeskattningen för år, 1990 Den som äger ett en- eller tvåfamiljshus skall som intäktav fastigheten (schablonintäkt) ta upp viss del av taxeringsvärdet. Förnärvarande gäller följande. Som intäkt tas upp av den del av fastighetenstaxeringsvärde som inte överstiger , av den del som överstiger450 . men inte , av den del som överstiger . och av den del som överstiger . Allmän fastighetstaxering av småhus kommer att genomförasunder . 1 avsikt att mildra effekterna för ägarna av en- ellertvåfamiljshus av de förväntade höjda taxeringsvärdena föreslås i propositionenatt den progressiva schablonintäkten slopas som intäktsprocentensänks till . Enligl propositionen dämpas därmed de kraftiga höjningarna avskatteuttaget främst i storstadsområdena utan att någon regionaldifferentierin;; behöver genomföras. Inte heller i skärgårdsområdena ansesnågra ;iärskilda åtgärder påkallade. De nya taxeringsvärdena föreslås tillämpasförsta gången vid taxering. Frågan om utformningen av schablonintäkten behandlas imoderata samlingspartiets partimotion Skl5, i de grönaspartimotion Sk29 yrkande 5 samt i motionerna Sk22 (fp) och Sk31 (s). I den moderata partimotioneti föreslås i yrkande I såvittnu är i fråga att taxeringsvärde för småhus skall gälla vidberäkningen av schablonintäkt under . I yrkande 2 imotionen föreslås att schablonintäkten fr.o m. bör ändrasså att hänsyn inte skall tas till större höjningar av taxeringsvärdet än 50 %år 1990 och att schablonintäkten beräknas som av det nya taxeringsvärdet,dock med den begränsning som blir följden av ett bifall till yrkandeI i motionen. anför följande beträffandeschablonintäkten för småhus m.m. Bakgrunden till förslagen i moderatasamlingspartiets partimotion Skl5, som behandlas i detta betänkande, ärpartiets ställningstagande till den nu behandlade propositionen i stort.Enligt löser en skatteomläggning enligt regeringens förslag intede grundläggande problemen i svensk ekonomi. Nya snedvridningar och andranegativa effekter anges uppkomma om förslaget genomförs. Gentemot moderata samlingspartiets kritik skall ställasatt övriga partier i allt väsentligt accepterar skatteomläggningen; i vart fall har från dessa partier inga grundläj;gande invändningar gjorts avseende villabeskattningen som följd av allmänna fastighetstaxering av småhus. ,som delar vad i propositionen föreslagits om ut- l989/90:BoU2y formningav villaschablonen, föreslår att skatteutskottet avstyrker moderatasamlingspartiets partimotion Skl5 yrkande 1 såvitt nu är i fråga och yrkande 2. 1 de likalydande fp- och s-motionerna hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionerna anförts omatt möjligheterna till permanentboende i våra skärgårdar inte lar försämras. I motionerna anförs bl.a. att bostadskostnaderna för denbofasta befolkningen i våra skärgårdar i särskilt hög grad påverkas av denpågående allmänna fastighetstaxeringen och den bakomliggande prisnivån. Imånga skärgårdsområden har den stora och köpstarka efterfrågan på välbelägnafritidsfastigheter drivit upp priserna till en nivå som ofta omöjliggör köp förpermanentboende. Dessa regionala avvikelser motiverar enligt motionärernasärskild uppmärksamhet på effekterna av förslagen i propositionen och av denallmänna fastighetstaxeringen. Inför det fortsatta arbetet med skattereformenoch då särskilt bostadsbeskattningen finns det därför enligt dem anledning attriksdagen nu gör ett uttalande beträffande förutsättningarna förpermanentboende i våra skärgårdar. Frågan om beskattning av fastigheter bl.a. iskärgårdsområdena tas upp också i partimotion Sk29 yrkande 6.Motionärerna anser det viktigt att hänsyn tas till det förhållandet att etteftertraktat hus bl.a. i skärgården har två olika marknadsvärden; ett högtsom eftertraktat fritidshus och ett lägre värde som bostad för den bofastaortsbefolkningen. Motionens hemställan går ut på att bör begäraförslag av regeringen om annorlunda principer för beskattning av fastigheter iområden med fritidsbebyggelse. I propositionen framhålls (s. 68) att några särskildaåtgärder inte är påkallade i skärgårdsområdena om regeringsförslaget om enproportionell och sänkt intäktsschablon införs . Utskottet delar iallt väsentligt denna uppfattning. Som anförs i de nu aktuella motionerna kanboendekostnaderna för den bofasta befolkningen i våra skärgårdsområdenpåverkas av den pågående allmänna fastighetstaxeringen och den bakomliggandeprisnivån. Detta förhållande har beaktats av regeringen vid utformningen avintäktsschablonen. Emellertid kan, som anförs i s- och fp-motionen, det finnasanledning för att inför det fortsatta arbetet med skattereformen ochdå särskilt bostadsbeskattningen göra ett uttalande i frågan. delar motionärernas uppfattning.Riksdagen bör, med anledning av motionerna Sk22 (fp), Sk29 (mp) yrkande 6 ochSk31 (s) som sin mening ge regeringen till känna att åtgärder bör vidtasbeträffande förutsättningarna för permanentboende i våra skärgårdar i den månvad i propositionen föreslagits om schablonintäktens utformning inte ger avseddeffekt. Regeringen bör, om så befinns erforderligt, återkomma till riksdagenvåren 1990 om boendekostnadsökningarna för den bofasta skärgårdsbefolkningenutvecklas på ett inte acceptabeltsätt, inte bara såvitt avser tiden utan även 1989/90:BoU2y Utskottet vill erinra om ovannämnda beslut avseendebostadsbidragen (1989/90:BoU5). Sammanfattningsvis anser bostadsutskottet sålunda attskatteutskottet bör föreslå att med anledningav de tre nu behandlademotionerna som sin mening ge regeringen till känna vad bostadsutskottet anförtom behovet av åtgärder beträffande förutsättningarna för permanentboende i våraskärgårdar. Utskottet förutsätter vidare att regeringen följer dessa frågormed uppmärksamhet. gäller beträffande fastighetsskattensammanfattningsvis följande avseende småhus och flerbostadshus; i dettasammanhang kallade hyreshus. Skattesatsen är för schablonbeskattade hus,för konventionellt beskattade småhus och för konventionelltbeskattade hyreshus. Underlaget för beräkning av fastighetsskatt är för ägdasmåhus i princip en tredjedel av taxeringsvärdet. För hyreshus är den avtaxeringsvärdet. I propositionen föreslås att underlaget för beräkning avfastighetsskatten skall vara av taxeringsvärdet förhyreshusenheter. Förslaget i propositionen läggs fram mot bakgrund av att detlöpande skatteuttaget föreslås höjt för egnahemmen. Vidare anförs att vid densenaste allmänna fastighetstaxeringen av hyreshus taxeringsvärdena komatt öka i stället för beräknade . Någon förändring av reglerna föruttag av fastighetsskatt för småhus föreslås inte i propositionen. I moderata samlingspartiets partimotion Skl5 föreslåsbeträffande fastighetsskatten följande. I yrkande 1 såvitt nu är i frågaföreslås att nu gällande taxeringsvärde skall ligga kvar för fastställande avfastighetsskatt under . I yrkande 3 föreslås attfastighetsskatten skall vara densamma i kronor räknatsom 1989 och 1990. Skatten skall avskaffas i den takt det ekonomiska lägetmedger. I motion Sk37 (c) yrkande 2 föreslås beträffande småhusfastigheter ochbostadshus på jordbruksfastighet att beskattningen av sådana fastigheteravseende skall ske efter samma regler och taxeringsvärden som 1989.Yrkandet förs fram som en följd av yrkande 1 i samma motion om att grundernaför uttag av fastighetsskatten bör ändras. 1 den moderata partimotionensyrkande 6 och i kommunisternas partimotion Sk32 yrkande 5föreslås avslå förslaget om en höjning av skaueuttaget med 10procentenheter avseende hyreshusenhet. har ovan i allt väsentligt anslutit sigtill regeringens uppfattning om utformningen av en skattereform och om boendebe- skattningens utformning såvitt avser . Denna uppfattning låter sig inte förenas med förslagen i partimotionerna från , yrkandena 1 såvitt nu är i fråga och 6, kommunisterna, yrkande 5, eller med förslaget i motion Sk37 (c) , yrkande 2.Dessa yrkanden bör avslås av . inte heller fatta beslut om utformningen av fastighetsskatten /90:BoU2y Även yrkande 3 i den moderata partimotionen bör alltså avslås avriksdagen. I två motioner behandlas frågan om utformningen avfastighetskatteunderlaget. Det gäller kommunisternaspartimotion Sk32 yrkande 3 och motion Sk37 (c) yrkande 1. 1 båda motionernaförordas att bruksvärdet i stället för taxeringsvärdet läggs till grund förfastighetsbeskattningen. I partimotionen föreslås även att intäkterna frånfastighetsskatten bör tillfalla kommunen. I c-motionen görs den begränsningenatt ett bruksvärde som grund för fastighetsbeskattningen bör gälla endast försmåhusfastigheter och bostadshus på jordbruksfastighet. Med anledning av vad i kommunisternaspartimotion och i c-motionen föreslagits får bostadsutskottet anföra följande.Enligt bostadsutskottets uppfattning är fastighetsskatten ett instrument blandflera inom bostadspolitiken. Utan att ytterligare nu utveckla motiven för dennaståndpunkt vill utskottet anföra att vissa fördelar torde kunna stå att vinnaom skatten bestäms efter grunder som utgår från bostadens värde inom ramen förden pågående användningen. Ett liknande synsätt fördes fram iboendekostnadsutredningens betänkande Ny bostadsfinansiering m.m. (SOU1989:71). Utredningen föreslog att frågan om ett särskiltfastighetsskatteunderlag skulle utredas inför kommande fastighetstaxeringar.Frågan har också tagits upp av vissa bostadsorganisationer i skrivelse tilloch vid sammanträffande med statsministern, finansministern ochbostadsministern. Som framgått ovan har den av motionärerna aktualiseradefrågan genom skilda förslag bringats till regeringens kännedom. Det kan såledesförutsättas att frågan övervägs inom regeringens kansli utan någon riksdagensbegäran därom. Vid en sådan uppfattning finns enligt bostadsutskottets meninginte tillräckliga skäl tillstyrka kommunisternas partimotionSk32 yrkande 3 eller motion Sk37 (c) yrkande 1. Under alla förhållanden tordefrågan komma att aktualiseras i vid beslut omskattereformens andra steg m.m. I moderata samlingspartiets partimotion Sk 15 yrkande 5föreslås att den framtida småhusbeskattningen utreds. Därvid bör övervägas ominte beskattningen av småhus, bostadsrätter och ägarlägenheter kan utformas påett likformigt sätt. Det bör även prövas om en beskattning över huvud taget ärerforderlig. Det finns inte tillräcklig anledning för attbegära att en utredning om småhusbeskattningen genomförs med den inriktning motionärernaföreslagit. Deras uppfattning om utformningen av denna beskattning utgår frånett skattesystem som i stort bör ges en annan inriktning; en uppfattning sombostadsutskottet ovan förklarat sig inte kunna dela. Motionsyrkandet bör avslåsav . Ett förslag om att fastighetsskatt skall tas ut även förindustrifastighe ter läggs fram i kommunisternas partimotion Sk32 yr kande 6. Skatten för sådana fastigheter bör enligt motionen bedömas 7 enligt de regler som gäller för hyreshus. Ettmotsvarande yrkande har bostadsutskottet behandlat och avstyrkt 1989/90:BoU2y två gångertidigare (se BoU 1984/85:2y och BoU 1986/87:ly). Utskottet har därvid anförtatt det inte fanns anledning att överväga frågan om att även industrifastigheterskulle träfias av fastighetsskatt. Inte heller nu kan utskottet finna atttillräckliga skäl föreligger att tillmötesgå motionärernas förslag. Närvarande: (), (), MagnusPersson (s), (), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), (), JanSandberg (m), (), (), (vpk),(), () och (). , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken börjarmed "Som framgår" och slutar med "av frågan" bort haföljande lydelse: I det nu behandlade regeringsförslaget läggs fram en radförslag om förändringar i beskattningen av boendet. I en särskild propositionföreslås dessutom extra upptrappningar av den garanterade räntan för vissastatligt belånade flerbostadshus. Sammantaget leder förslagen till en kraftigskärpning av boendebeskattningen. Den skatteuppgörelse som träffats mellansocialdemoltraterna och medför dessutom ytterligare kraftigaskatteskärpningar på boendet . De förändringar som föreslåsträda i kraft är följande: -reglerna för beräkning avschablonintäkt justeras, däremot justeras inte den statliga fastighetsskatten, -fastighetsskattenför hyreshus skärps, -moms införs på energi samt på kommunala tjänster somvatten, avloppsrening och sophämtning och -extra upptrappningar avden garanterade räntan för vissa årgångar Den samlade effekten av de framlagda förslagen är attkostnaderna för boendet ökar med ca . Höjningen av bostadsskatterna är avsedd att"delfinansiera" marginalskattesänkningen . Genom attförslagen genomförs inom ramen förett oförändrat skattetryck leder de till att många hushåll 1989/90:BoU2y genom höjdskatt far betala andra hushålls skattesänkning. Dessutom minskar intresset försparande till och i en egen bostad. Erfarenhetsmässigt sjunker därmed ocksådet totala hushållssparandet. En ytterligare följd härav är att det blirsvårare att förverkliga den önskan om att äga sin bostad som de flestamedborgare har. I ett läge när det totala hushållssparandet är negativt ärdet inte rimligt att straffbeskatta ett av de få kvarvarande sparmålen enegen bostad. Den skärpta bostadsbeskattningen leder dessutom, tillsammans medförslagen om höjd mervärdeskatt och höjda energiskatter, till att ett stortantal hushåll kommer att förlora på den föreslagna skatteomläggningen. Dettaär naturligtvis inte rimligt och ger dessutom sämre förutsättningar förframtida avtalsrörelser. För att skapa förutsättningar för de boende att även iframtiden kunna påräkna stabilitet i kostnadsutvecklingen och motverka orimligahöjningar av boendekostnaderna bör åtgärder vidtas som leder till attbostadsskatteuttaget inte ökar. 1 enlighet med vad som föreslås i moderatasamlingspartiets partimotion Skl5 bör sålunda följande förändringar vidtas ivad avser den löpande beskattningen: -vid beräkning av schablonintäkt skallhänsyn inte tas till större taxeringsvärdeshöjning än , -schablonintäktenberäknas som av det nya taxeringsvärdet och -fastighetsskatten skallavvecklas i takt med att det ekonomiska läget så medger;för skall den dock vara densamma i kronor räknat som1989 och 1990. Till den närmare utformningen av åtgärderna återkommerutskottet i det följande. De nu förordade åtgärderna skall gälla i awaktan på enstörre förändring av småhusbeskattningen. bör en utredning omutformningen av den framtida småhusbeskattningen påbörjas. Det bör därvidövervägas om inte beskattning av småhus, bostadsrätter och ägarlägenheter kanutformas på ett likformigt sätt. Därvid finns det anledning att pröva om enbeskattning över huvud taget är erforderlig. Värderingen av en bostadsförmånkan exempelvis utformas med utgångspunkt i bostadsytan eller genom anknytningtill fastighetens byggnadsvärde detta under förutsättning av att markvärdetfångar upp större delen av de regionala olikheterna. Schablonintäkten för småhus m.m. , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken avvillabeskattningen för börjar med "anför"och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: års allmänna fastighetstaxering för småhus harlantmäte riverket genomfört en provtaxering. Resultatet av provtaxeringen, som presenterades , visar på en genomsnittlig ökning av taxeringsvärdena med för hela landet, men med kraftiga q I vissa kommuner kommer taxeringsvärdena att stiga medi genomsnitt upp emot . Det står i denna situation 1989/90:BoU2y klart attåtgärder måste vidtas för att motverka effekterna av dessataxeringsvärdeshöjningar. I det nu föreliggande förslaget föreslås attprogressiviteten vid beräkning av schablonintäkt slopas och att intäktenberäknas till av det nya taxeringsvärdet för . Den statligafastighetsskatten föreslås däremot oförändrad. De föreslagna reglerna för beräkning av schablonintäktinnebär att de mest extrema effekterna av de regionala variationerna motverkas.Fortfarande tillåts emellertid dessa variationer att slå igenom på ettoacceptabelt sätt. Särskilt gäller detta för småhus med normala och lågataxeringsvärden. Eftersom förändringen av schablonintäkten bara innebär enbegränsad lindring och den statliga fastighetsskatten bibehålls på nuvarandenivå leder de nya taxeringsvärdena till höjd skatt . När denskatteomläggning som skall beslutas är fullt genomförd kommerfastighetsskatten därtill att skärpas kraftigt somschablonbeskattningen slopas. De ovanbeskrivna effekterna kan belysas med följande exempel. För ett vanligt grupphus i liggertaxeringsvärdet på ca , medan en friliggande normalvilla hartaxeringsvärde på ca . I denna region förväntas de nya taxeringsvärdenabli minst dubbelt så höga som de nuvarande. För en genomsnittlig inkomsttagarebetyder detta en skatteskärpning på . Vid en fulltgenomförd skatteomläggning ökar kostnaderna med ytterligare . I skärgårdsområden har den bofasta befolkningen som regelförhållandevis låga inkomster. På grund av den starka efterfrågan på fritidshuskommer taxeringsvärdena att öka mycket dramatiskt i dessa områden i mångafall eller mer. Den dramatiska skatteskärpning som detta leder tillkarii innebära att många tvingas sälja hela eller delar av fastigheten. Derasinkomster räcker inte till för att betala den höjda skatten. En sådanutveckling strider naturligtvis helt mot tanken på en levande skärgård. Med hänvisning till det nu anförda delar bostadsutskottetförslaget i moderata samlingspartiets partimotion Skl5 om att någon förändringav den löpande beskattningen av småhus inte bör genomföras för . Dettaår skall således de tixeringsvärden som gällt bilda underlag förberäkningen av schablonintäkten. Även när det gäller schablonbeskattningens utformningefter delar utskottet vad som anförts i moderata samlingspartietspartimotion Skl5.