ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · GD05BoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Bostadsutskottetsyttrande /90:BoU3y ; ! Regeringens skrivelse 1989/90:75 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen 1989/90 BoU3y har berett bostadsutskottettillfålle att avge yttrande över rubricerade skrivelse såvitt den har sambandmed utskottets beredningsområde. har, utöver de upplysningar som ges iregeringens skrivelse, genom underhandskontakt med expeditionschefen i bostadsdepartementetskriftligen fått information om beredningen i regeringens kansli av deriksdagsskrivelser som på förslag av utskottet tillställts regeringen. Utan attgå in på frågan om lämpligheten som sådan av de vidtagna åtgärderna finnerutskottet att vissa av de genom riksdagsskrivelserna aktualiserade ärendena ien eller annan form är föremål för överväganden inom ellerhos plan- och bostadsverket medan andra förslag är slutbehandlade genom beslutav regeringen. har inte funnit anledning till erinran ellersärskilt uttalande beträffande skrivelsen i denna del. vill i sammanhanget emellertid ta uppfrågan om utformningen av den nu behandlade regeringsskrivelsen. Enligt utskottetsmening är det angeläget att den ges en annorlunda utformning så att deninformation som avses lämnas i skrivelsen verkligen kommer fram till dem som ärintresserade av innehållet utan att ytterligare upplysningar behöver inhämtas.Bostadsutskottet anser sålunda att överväganden bör göras i regeringens kanslimed syftet att öka läsbarheten och informationen i skrivelsen. Detta börkonstitutionsutskottet enligt bostadsutskottets uppfattning föreslå riksdagenatt som sin mening ge regeringen till känna. 1 1989/90. 19 saml Nr 3y Närvarande:Agne (), (), 1989/90:BoU3y (s), KnutBilling (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (vpk), KjellDahlström (mp), (), (fp) ochElving (). gotab 96186, 1990
yttr · GD05FiU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser 1989/90 FiU3y Konstitutionsutskottethar berett övriga riksdagsutskott tillfålle att yttra sig över regeringensredogörelse för behandlingen av skrivelser (skr. 1989/90:75).Finansutskottet får med anledning härav anföra följande. Behandlingenav de ärenden som hör till finansutskottets bered-ningmråde redovisas i förstahand i de avsnitt som avser och civildepartementet.Utskottet har detaljgranskat skrivelsen i dessa delar och därvid noterat vissasmärre oklarheter, som dock alla har kunnat ut genom underhandskontakterdirekt med . Utskottet har därmed inget att erinra mot detsätt på vilket de redovisade ärendena har slutbehandlats, ej heller mot de ärendensom står upptagna som ännu inte slutbehandlade. Finansutskottetser det som värdefullt att på detta sätt berett övrigautskott tillSlle att delta i en brett upplagd granskning av de åtgärder somregeringen vidtagit med anledning av beslut. Enligt utskottetsmening skulle granskningen underlättas om regeringens redogörelse varuppställd på ett sådant sätt att det i anslutning till varje icke slutbehandlatärende klart angavs inte bara vilka delar av ett beslut som eventuellt ärslutbehandlade utan också de delar som alltjämt är under prövning avregeringen. Den redovisningsprincip som utskottet har i åtanke tillämpas förde under uppförda ärendena. Stockholmden På finansutskottets vägnar 1 1989/90. Närvarande: Anna-GretaLeijon (s), (Ijp), 1989/90:FiU3y (c), Per (), (), (), (), ArneKjörnsberg (s), (), (), (),(vpk), (), (),(), () och gotab 96209, 1990
yttr · GD05FiU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Pensions- och försäkringssparandet(vpk) .......... ......... 45 fastighetsskatt (vpk, mp) .................... ......... 46 beskattning av juridiskapersoner (vpk, mp).............................................................................. 46 Konsekvenser för stat och kommun(vpk).............. 47 Budgetmässig behandling av intäktfrån avskattning (m) ............................................................................ 47 Beskattningav inkomst av kapital (fp) ..................... 48
yttr · GD05JoU2 · 1989-12-31 00:00:00 — har berett jordbruksutskottettillfälle att avge yttrande över motion 1988/89:So403 av ochBengt Silfverstrand (båda s) vari yrkas att hos regeringen avmiljöskäl begär förslag till lagändring innebärande förbud mot halmbränning. konstaterar inledningsvis att det i nugällande lagstiftning finns bestämmelser som ger statliga och kommunala myndighetermöjligheter att besluta om förbud eller andra restriktioner med avseende påeldning utomhus när sådan eldning bedöms förorsaka sanitär olägenhet eller närdet är påkallat för att förebygga brand. De grundläggande bestämmelserna häromfinns i hälsoskyddslagen (1982:1080) resp. räddningstjänstlagen (1986:1102). Yttranden över motionen har avgetts av , lantbruksstyrelsenoch . Utskottet ansluter sig i huvudsak till de synpunkter somredovisas i lantbruksstyrelsens yttrande. Enligt detta har regelbunden halmbränningnegativ inverkan på jordens egenskaper, jämfört med om halmen plöjs ner.Emellertid har halmbränningen enligt iantbruksstyrelsens bedömning minskat iomfattning . Anledningen till detta anses vara en ökad insikthos lantbrukarna om halmens positiva effekt på markstrukturen. Enligtlantbruksstyrelsen har information och rådgivning från bl.a. lantbruksnämndernaspelat en stor roll. En begränsad halmbränning kan ibland vara erforderlig.Utskottet anser i likhet med lantbruksstyrelsen att ett generellt förbud mothalmbränning är olämpligt. Även om utskottet sålunda avstyrker ett generelltförbud mot halmbränning anser utskottet det av främst miljö- och hälsoskälviktigt att metoden används med restriktivitet. Det finns i detta sammanhanganledning att understryka lantbruksrådgivningens viktiga funktion när detgäller att främja ett utnyttjande av halmen som är mera fördelaktigt från bl.a.markstruktur- och energisynpunkt. 16 sam/. 1989/90 JoU2y Med det anförda föreslårjordbruksutskottet att socialutskottet avstyr- 1989/90:JoU2y ker motion So403. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Karl (), Hans Gusta&son (s), (), (), (), (), (),(), (), (), AnnikaÅhnberg (vpk), (), (), (), OveKarlsson (s), () och (). gotab 99162, 1989
yttr · GD05JuU2 · 1989-12-31 00:00:00 — har de mera traditionella ordningsproblemen i form av främst bråk ochberusning blivit alltmer förekommande inom vissa områden. Under de senaste årenhar utvecklingen av stora, snabba motorbålar inneburit att allt flerallvarliga hastighetsöverträdelser, svåra olyckstillbud och båtolyckorinträffat. Båtfylleriet utgör ett mycket oroande inslag blandfritidsbåtförarna. Förhållandet har rönt stor uppmärksamhet bland de sjöfarandei allmänhet, vilka påkallat omedelbara polisära åtgärder för att förbättrasäkerheten till sjöss. Mednuvarande sjöpolisiära resurser kan endast en liten del av landets kustområden övervakas någorlunda kontinuerligt. lag för begränsade områdenkring respektive polisbåls stationeringsort förekommer inte någonegentlig sjöpolisverksamhet på kuststräckorna 1989/90:JuU2y mellanLuleåNorrtälje och KarlskronaGöteborg. Därtill kommer Underbilaga 3att allt fler lots- och fyrstationer dras in och att i alltstörre omfattning måste tas i anspråk för oljebekämpning samt havs-ochfiskeövervakning. Rikspolisstyrelsensprincipiella uppfattning är att utpräglade polisuppgifter, såsom de angetts ipolislagen, skall utföras av poliser. FÖr att på ett tillfredsställande sättkunna fullgöra dessa uppgifter erfordras en utbyggnad av sjöpolisen. därav onykterhet tiU sjöss 1989/90:JuU2y Underbilaga4 / / /v\ -/ / / / / / / Ha Na No st Tä Ha Na No St Tä Ha Na No St Tä Hi NaNo St TS Ha Na No st Tä Ha Na No st Tä Ka Na No st Tä Ha Na NoSt Tä
yttr · GD05KrU5 · 1989-12-31 00:00:00 — Treårsplanen för investeringar m.m. 1989/90 KrU5y har genom beslut berettkulturutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1989/90:100 bilaga 9(s. 3337) om godkännande av treårsplanen för investeringar m.m. Investeringar inom lokalhållningsområderedovisas i form av en rullande treårsplan. Regeringen har bemyndigandeatt själv besluta om utförande av byggnadsobjekt upp till 50 milj.kr. Medel församtliga departements investeringar beräknas under ett gemensamt anslag (prop.1988/89:100, bet. FiU26, rskr. I budgetpropositionen (bilaga 9) redovisas debyggnadsobjekt över 50 milj.kr. som regeringen bedömer bör kunna påbörjas underden kommande treårsperioden. Objekten redovisas departementsvis och i prioriteringsordninginom varje departements verksamhetsområde. Under finns på andra plats efter Kungl. uppsatt om- och tillbyggnad vid naturhistoriskariksmuseet i i enlighet med beslut vid /89(bet. 1988/89:KrU19, rskr. har i sitt betänkande l989/90:KrU22 (rskr.146) erinrat om att vid föregående uttalade att om- ochtillbyggnaden vid borde inrymmas under dentreårsperiod som började /90. I nämnda betänkande har utskottetvidare redovisat att länsarbetsnämnden gettigångsättningstillstånd för start . Utskottet förutsatte därföratt regeringen skulle ge utförandeuppdrag. bifallit vad utskottet hemställt, har regeringen den 22mars beslutat om sådant uppdrag till . Utskottet kan såledeskonstatera att detta angelägna byggnadsobjekt nu startas i enlighet med denhöga prioritering det givits både av vid föregående och iregeringens nu framlagda treårsplan. 1 1989/90. I sammanställningen över byggnadsobjekt över 50 milj.kr. finns 1989/90:KrU5y ocksåmedtaget om- och nybyggnad för landsarkivet i . Detta objekt fannsmedtaget redan i föregående Ireårsplan men har ännu inte igångsatts. noterar att regeringen i årets treårsplanflyttat denna om- och nybyggnad av landsarkivet i så att den nu ärplacerad efter nybyggnaden för mikrobiologi vid i Stockholm.I propositionens bilaga 9 finns inte någon kommentar till detta förhållande. Ibilaga 10 däremot har regeringen uttalat att om- och nybyggnaden förlandsarkivet skall kunna påbörjas /91. Utskottet förutsätterdärför att så sker. Detta har utskottet också uttalat i sitt betänkande1989/90:KrU22. Med hänvisning till vad kulturutskottet här anförtföreslår utskottet att finansutskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnatreårsplanen för investeringar m.m. i vad gäller byggnadsobjekt inomkulturutskottets verksamhetsområde. Närvarande: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (vpk), (),(), () och (). gotab 96512, 1990
yttr · GD05KrU6 · 1989-12-31 00:00:00 — har genom beslut den 20 mars 1990berett kulturutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1989/90:90 omforskning avsnitten 210 jämte motioner. Proposition 1989/90:90 om forskning har i vad avseravsnitten 17.2 punkterna E 21 och E 22, 17.3 samt 20.2 remitterats tillkulturutskottet. kommer att behandla de nämnda propositionsavsnittenjämte motioner i sitt betänkande 1989/90:KrU23. I betänkandet kommerkulturutskottet även att. beröra sådana mera övergripande forskningsfrågor somtas upp i de nämnda avsnitten och i de inledande avsnitten 210 ipropositionen. begränsar sig därför i detta yttrande till attlämna synpunkter på två motioner som rör forskarutbildningen. I propositionen anförs att genomströmningen iforskarutbildningen är låg och att situationen är otillfredsställande inomhumanistisk och samhällsvetenskaplig fakultet. Mot denna bakgrund anserföredragande statsrådet att de som antas till forskarutbildning normalt bör haför avsikt att ägna sig åt studierna på heltid, eller i det närmaste på heltid. 1 motionerna 1989/90:Ub38 (c) och 1989/90:Ubl48 (fp)anförs att reglerna för doktorandtjänster och utbildningsbidrag bör utformas såalt forskarutbildningen kan bedrivas på deltid i syfte att tillåta destuderande att kombinera forskarstudierna med viss tjänstgöring vid museer ochandra institutioner med forskningsinriktning. Motionärernas syfte är attunderlätta rekryteringen av forskarutbildade till museer m.m. anser att det är viktigt att museerna kanrekrytera forskarutbildade. Det är därför av betydelse att forkarstuderande kanfå kontakt med museer . De regler för finansieringen avforskarstudier genom doktorandtjänster och utbildningsbidrag som förnärvarande gäller, och som inte föreslås ändrade i propositionen, medger deltidsstudier i viss begränsad utsträckning. 1 1989/90. 1989/90 KrU6y Forskarstudier kan såledesredan nu kombineras med viss tjänstgöring l989/90:KrU6y t.ex. vid museum.Vidare betonas i propositionen att det vid sidan av den huvudgrupp avforskarstuderande som har doklorandljänst eller uppbär utbildningsbidrag ävenfortsättningsvis bör kunna finnas doktorander som bedriver forskarutbildningjämsides med reguljärt yrkesarbete. Dessa doktoranders studier får läggas upppå . Ett villkor skall dock vara att det klart preciseras på vilkensikt studierna planeras. ser mot bakgrund av den lämnaderedovisningen inte någon grund för den oro som framförs i motionerna över attforskarstuderande inte skulle få möjlighet att kunna tjänstgöra vid museerunder studietiden. Utskottet förulsåller att ledningarna för de aktuellauniversitetsinstitutionerna och för museerna har sådana kontakter alt de kanunderlätta för forskarstuderande som så önskar att i viss utsträckning kunnatjänstgöra vid museerna. Utskottet avstyrker motionerna. Stockholmden På kulturutskottets vägnar Närvarande:Ingrid (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MargaretaFogelberg (fp), (), (vpk), (), () och (). gotab 96571, 1990
yttr · GD05LU1 · 1989-12-31 00:00:00 — överförande av ärenden angående patent- ochregistreringsverket till lagutskottet 1989/90 LUly Konstitutionsutskottethar beslutat inhämta yttrande från lagutskottet över motion 1988/89:K312 avRolf (). I motionen yrkas att beslutar sådan ändring avriksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.6.5 att ärenden rörande patent- ochregistreringsverket samt patentbesvärsrätten skall beredas av lagutskottetfr.o.m. Ilikhet med motionären anser utskottet att det finns starka skäl för enöverflyttning av ärenden rörande patent- och registreringsverket samtpatentbesvärsrätten till lagutskottets beredningsområde. Utskottet villhärvidlag särskilt peka på den fördel som ligger däri att spörsmål medanknytning till patentväsendet och det industriella rättsskyddet i övrigtliksom aktiebolags- och namnbytesfrågor kan bli föremål för en sammanhållensakbehandiing i ett utskott och inte som måste delas mellanlagutskottet och näringsutskottet allteftersom ärendena är av civilrättslignatur eller är av annan art. Då det stora flertalet ärenden på de aktuellaområdena angår den civilrättsliga lagstiftningen och alltså redan tillhörlagutskottets beredningsområde är det naturligt att lagutskottet får övertaansvaret för beredningen av också de andra frågor som rör patentverkets ochpatentbesvärsrättens verksamhet och som handlagts av näringsutskottet.Lagutskottet förordar således att den av motionären begärda ändringen iriksdagsordningen genomförs, något som synes kunna ske genom att sistameningen i tilläggsbestämmelsen 4.6.5 ges följande lydelse: "Lagutskottetskall även bereda ärenden om konsumentskydd, patent- och registreringsväsendetsamt utsökningsväsendet." Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande: (), (). 1989/90:LUlyGustafeson (s), (), (), (), BengtKronblad (s), (), (), (), BengtHarding (), (), Elisa- . beth (vpk), ElisabetFranzén (mp), (), () och LolaBjörkquist (fjp). gotab 90054, 1989
yttr · GD05LU5 · 1989-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsyttrande /90: LU5y Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90 LU5y har beslutat bereda lagutskottet tillfålleatt yttra sig över propositionerna 1989/90:110 om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning samt 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt jämte motioner,dock främst såvitt avser ett i proposition 1989/90:110 framlagt förslag tilllag om nedsättning av vissa underhållsbidrag. har beslutat att avge yttrande över detangivna lagförslaget och får anföra följande. Enligt gällande regler (46 § 2 mom. kommunalskattelagen) fåren skattskyldig göra avdrag för belopp som han under beskattningsåret betalatför underhåll till icke hemmavarande barn . Avdrag medges dock tilldess barnet fyllt om det genomgår grundskola, gymnasieskola eller därmedjämförlig utbildning. Avdrag får göras med högst . per barn och år. Vidfastställande av utgående underhållsbidrag beaktas denna avdragsrätt vidberäkningen av den underhållsskyldiges förmåga att betala bidrag. I propositionen föreslås att avdragsrätten för underhålltill icke hemmavarande barn slopas fr.o.m. . En slopadavdragsmöjlighet bör enligt propositionen generellt anses sänka denbidragsskyldiges betalningsförmåga på ett sådant sätt att det kan finnasanledning att sätta ned underhållsbeloppet. Efter övervägande av olikaalternativ att genomföra en sådan nedsättning föreslås att generella reglerhärom införs i en särskild lag. Lagförslaget innebär att vid årsskiftet1990-1991 utgående underhållsbidrag till barn, som inte bor tillsammans medbåda sina föräldrar, fr.o.m. skall sättas ned med . Understiger det månatliga underhållsbidraget . skall docknedsättning ske med av bidragsbeloppet. Utan hinder avnedsättningen får domstol besluta på annat sätt om bidragsskyldigheten närreglerna i föranleder det Det ankommer inte på lagutskottet att ta ställning tillfrågan om en slopad avdragsrätt för underhållsbidrag. Om förslaget ipropositionen i den delen genomförs har utskottet inte några erinringar mot attutgående underhållsbidrag sätts ned. Utskottet vill dock påpeka attnedsättningen får följder även för den underhållsberättigade i de fallunderhållsbidraget överstiger bidragsförskottsnivån. I förening med för- 1 1989/90. slaget ipropositionen om att också skattereduktionen för ensamstående 1989/90:LU5y med barnslopas kan nedsättningen leda till negativa ekonomiska konsekvenser förensamstående föräldrar, som har sina barn boende hos sig. Utskottet vill därförunderstryka vikten av att problemet uppmärksammas vid beredningen inomregeringskansliet av underhållsbidragskommitténs betänkande (SOU 1990:8)Samhällsstöd till underhållsberättigade barn. Som framhålls i propositionen bördet övervägas i vilken utsträckning det kan finnas anledning att kompensera deunderhållsberättigade som berörs av den generella nedsättningen avunderhållsbidragen. Utöver det anförda föranleder propositionen inte några uttalandenfrån lagutskottets sida. Närvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), (), BengtKronblad (s), (), (), (), BengtHarding (), (), (vpk), ElisabetFranzén (mp), () och (). gotab 96719, 1990
yttr · GD05SfU1 · 1989-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1989/90:75 har beretts tillSIIe att yttrasig över regeringens skrivelse 1989/90:75 med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Utskottet vill anföra följande beträffande regeringensredogörelse under punkterna lö och 18. har under /88 givitregeringen till känna att frågan om en ytterligare lägre nivå inom handikappersättningenborde bli föremål för utredning i syfte att förslag i frågan skulle läggasfram (rskr. har under /88 gjvitregeringen till känna att det fanns anledning att göra en förutsättningslösutredning om hur det samlade förmånssystemet om sjukvårds-, sjukrese- ochläkemedelskostnader skulle kunna reformeras för att skapa en bättre rättvisamellan olika grupper (rskr. budgetproposition redovisade chefen försocialdepartementet vissa principer för ett framtida förmånssystem omfattandebl.a. de under punkt lö och punkt 18 nämnda försäkringsförmånerna. Principernaöverensstämde inte med den förutsättningslösa utredning som hadebegärt i rskr. Regeringen har i sin skrivelse under punkt lö (mom. 17)hänvisat till budgetproposition. Under punkt 18 (mom. lö) harregeringen hänvisat till att fått iuppdrag att utarbeta förslag till skydd mot höga resekostnader. Regeringenanser att skrivelser är slutbehandlade. Med anledning av motioner som hänvisade till de principerför ett framtida förmånssystem som sålunda redovisats i budgetpropositionenuttalade utskottet i betänkandet I989/90:SfU5 att den av begärdaförutsättningslösa utredningen ännu inte hade tillsatts. Utskottet sågallvarligt på detta förhållande och förutsatte att den begärda utredningenomedelbart startades, dock med beaktande av vissa nya principer. Vad utskottetanfört gav som sin mening regeringen till känna (rskr. Utskottet ser fortfarande allvarligt på att riksdagensovannämnda tillkännagivanden /inte beaktats. I åretsbudgetproposition angav emellertid dåvarande socialministern att han 1 1989/90. 1989/90 SfUly hade lör avsikt att inomkort återkomma till regeringen angående den /90:SfUly av i rskr.1989/90:43 begärda utredningen. Utskottet förutsätter att utredningen snarasttillsätts. Utskottet har i övrigtingen erinran mot regeringens skrivelse. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (), Margö (vpk), RagnhildPohanka (mp) och (). gotab 96197, 1990
yttr · GD05SfU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Eftersom t.ex. ATP och sjukpenning inte gesut för inkomster över 7,5 basbelopp, som socialavgifter tas ut påinkomster över detta belopp, blir det "lönsamt" att omvandlaarbetsinkomster över 7,5 basbelopp till andra, icke avgiftsbelagda inkomster.Detta och andra problem skulle enligt utskottets mening kunna lösas enklastgenom att sambandet mellan förmåner och avgifter successivt återinförs.Skatteutskottet bör därför tillstyrka bifall till motion 5k59 yrkande 19 och föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen det anförda till känna.
yttr · GD05UU1 · 1989-12-31 00:00:00 — Resurser till allsidig Europainformation har beslutat att till näringsutskottetöverlämna motion 1989/90:U305 (mp) om resurser till allsidig Europainformation.I samband därmed vill utskottet anföra följande. I motionen föreslås att 12 milj.kr. anvisas för att utredaalternativ för svenskt Europasamarbete samt sprida allsidig information omEG-anpassning och alternativa svenska möjligheter till Europasamarbete. Utskottet konstaterar att regeringen i samarbete medorganisationer och näringsliv har ägnat och alltjämt ägnar betydande resurseråt att utreda och utforma förhållande till och deltagande i detintegrationsarbete som pågår i . Bl.a. har en särskild organisationhärför byggts upp i kanslihuset till vilken företrädare för ett brett spektrumav intresseorganisationer knutits. Betydande resurser satsas också för att sprida informationom det europeiska integrationsarbetet. I budgetpropositionen för nästkommandebudgetår föreslås 7,8 milj.kr. för informationsverksamhet,vilket innebär en ökning med 5,8 milj.kr. från 2 milj.kr. avsesanvändas för en bred informationsspridning. Utskottet utgår ifrån att berördafrågor därmed får en allsidig belysning. Med hänsyn till att medel redan finns anvisade ibudgetpropositionen anser utskottet från sina utgångspunkter att motion1989/90:U305 bör avstyrkas. Närvarande: (). (), EvertSvensson (s), (), (), (), (), Axel (), (), 1 1989/90. (),(), (), 1989/90:UUly (fp), (), (vpk) och (). (vpk) och () anser attutskottets yttrande bort ha följande lydelse: kommunisterna och de grönaanser att den EG-information som bedrivs av präglas avensidighet och ett inskränkt näringslivsperpektiv. I den organisation som byggts upp inom kanslihusetmedverkar endast ett mycket smalt spektrum av folkrörelser. Till exempelsaknas företrädare för miljö-, konsument-, nykterhets-, handikapp-ochfredsorganisationer. Eftersom den pågående EG-anpassningen omfattar samtligasamhällsområden och samtliga regeringsdepartements verksamhetsområden (utomförsvarsdepartementet) anser kommunisterna och degröna att den riktiga behandlingen vore att skicka motion 1989/90:U305 påremiss till samtliga övriga utskott för att bereda dem möjlighet att undersökavilket ytterligare informationsbehov om EG-anpassningen och alternativamöjligheter till Europasamarbete som kan behövas med utgångspunkt i resp.utskotts ansvarsområde. Beträffande information om alternativasamarbetsmöjligheter bör noteras att kunskapen i samhället om etablerade ochviktiga europeiska samarbetsorganisationer som t.ex. , ECE (FN:sEconomic Commission for Europé), (FN:s miljöprogram) och ESK (Deneuropeiska säkerhetskonferensen) är låg. Ett avvisande av motion 1989/90:U305 och dess krav påresurser till allsidig Europainformation tyder på bristande vilja att medverkatill att få Europafrågorna allsidigt belysta. Ett beslut att låta motionen beredas enbart avnäringsutskottet strider bjärt mot de uttalanden som brukar göras av också deivrigaste EG-vänner om att EG handlar om mycket mer än enbart ekonomi ochhandel. gotab 96404, 1990