yttr · GD05BoU8 · 1989-12-31 00:00:00 — Bland dessaåtgärder bör bl.a. ingå borttagande av momsen på energi samt ett bibehållandeav den reducerade momsen på byggande m.m. Inledningsvis vill utskottet beröra frågan omgränsdragningen mellan privatbostad och näringsfastighet och den löpandebeskattningen av småhus. Regeringens förslag i denna del innebär dels attsmåhus på jordbruksfastighet fortsättningsvis normalt kommer att räknas somprivatbostad, dels att den nuvarande schablonbeskattningen av småhus slopas ochersätts av en fastighetsskatt. Enligt utskottets mening kan förslagetsprincipiella utformning när det gäller den löpande beskattningen av småhusgodtas. Till den del förslaget avser gränsdragningen mellan privatbostad ochnäringsfastighet får det dock vissa konsekvenser som enligt utskottets meninginte kan accepteras. Den som innehar småhus på jordbruksfastighet får taupp ett bostadsförmånsvärde till beskattning. Ett borttagande av detta förmåns värde kopplat till att bostadshuset bryts ut ur inkomstslaget närings verksamhet i enlighet med regeringens förslag skulle förmodligen i flertalet fall innebära en skatte lind ring. Som framhålls i partimotion Sk96 skulle emellertid en sådan lösning öppna vägen för fusk och skatteplanering. skule underhållet av bostadshus på landsbygden riskera att försämras påtagligt något som är mycket allvarligt med tanke på att byggnaderna i ett inte oväsentligt antal fall , är avkulturhistoriskt värde. I sammanhanget bör även vägas in att innehavareav jordbruksfastighet har små eller inga möjligheter att 1989/90:BoU8y välja sittboende med avseende på att bostaden/mangårdsbyggnaden utgör en oskiljaktig delav jordbruksegendomen. Härtill kommer att kreditgivarnas kapitaltäckningsreglermissgynnar småhus på jordbruksfastighet på ett sätt som höjer lånekostnaden iförhållande till övriga permanentbostäder. Med anslutning till förslagen i partimotionSk96 yrkande 31 samt motion Sk59 (m) yrkande 43 bör sålunda småhus påjordbruksfastighet även fortsättningsvis ingå i näringsverksamheten i enlighetmed de regler som gäller. Regeringens förslag i nu aktuell del bör ienlighet därmed avvisas av . Som ett väsentligt led i strävandena att minska belastningenpå boendet och de boende bör uttaget av fastighetsskatt minska i förhållandetill regeringens förslag. Enligt utskottets mening bör taxeringsvärdet ävenfortsättningsvis grundas på marknadsvärdet detta inte minst med tanke påförmögenhetsbeskattningen. Däremot kan det finnas anledning att se över basenför själva fastighetsskatten i syfte att nå ett mera differentierat ochrättvisare fastighetsskatteuttag. Till denna fråga återkommer utskottet nedan. Mot bakgrund av det ovan anförda bör fastighetsskatten ienlighet med förslagen i de nu behandlade c-motionerna reduceras i förhållandetill regeringens förslag. För hyreshus bör sålunda fastighetsskatt utgå med 2 %och för småhus av taxeringsvärdet. För nyproducerade bostäder bör dockskatten sättas ned . bör sålunda intenågon fastighetsskatt tas ut för bostadsfastigheter under de fem första årenefter byggandet. Under de fem härpå följande åren bör skatten dessutomhalveras. För att mildra effekterna av förslaget för de senasteårens bostadsproduktion bör skattesatserna för vissa nyare årgångarövergångsvis sättas ned. För årgångarna 19861990 bör sålunda inte någonfastighetsskatt utgå, medan skatten för årgångarna 1981-1985 bör reduceras tillhälften. Dessa reducerade skattesatser avvecklas sedan successivt på ett sådantsätt att hela det befintliga bostadsbeståndet belastas med full fastighetsskattefter . Övergångsreglerna bör gälla lika för hyreshus och småhus. Vad bostadsutskottet nu med anledning av regeringensförslag och partimotion Sk96 yrkandena 3234 samt motion Sk95(c) yrkande 3 förordat bör som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks. Den löpande bostadsbeskattningen m.m. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med"anför" och slutar med "ochrealbalionsvinstreglerna " bort ha följande lydelse: Det är utskottetsuppfattning att en alltför stor del av regeringens skatteomläggning finansierasmed en ökad beskattning av boendet något som ofelbart leder till kraftigökade boendekostnader för hushål- Till detta kommer attde ökade boendekostnaderna slår regressivt, 1989/90:BoU8y i första hand mot demmed låga inkomster. Även om höginkomsttagare i viss mån drabbas hårdast av denskärpta fastighetsbeskattningen får de de största sänkningarna avinkomstskatten. På samma sätt slår den höjda momsen hårdast mot låg- ochnormalinkomsttagare. Sammantaget leder sålunda boendebeskattningen till fördelningseffektersom inte kan godtas. Somframhålls i kommunisternas partimotion SkSl är bostaden attbetrakta som en social rättighet, något som också bör komma till uttryck ibeskattningen av densamma. Den löpande beskattningen av boendet bör därförhållas på en tämligen låg nivå. Med avseende på den värdestegring som kan liggai ägandet av en egen bostad måste dock en viss löpande beskattning ske. I annatfall skulle värdestegringar i fastigheter fungera som ett skattesubventioneratsparande för den som har ekonomisk möjlighet att köpa sin egen bostad.Tyngdpunkten i denna avskattning bör dock ligga i beskattningen av uppkomnarealisationsvinster. nu med anslutning till kommunisternas partimotion SkSlyrkande 48 anfört om den löpande bostadsbeskattningen och avvägningen mellandenna beskattning och realisationsvinstreglerna bör som sin meningge regeringen till känna. Avneutralitetsskäl och för att möjliggöra lättnader i kostnaderna för boendetgenom en hårdare beskattning av kapital och näringsliv bör enligt utskottetsmening fastighetsskatten utsträckas till att omfatta också industrifastigheteroch andra fastigheter som inte är avsedda för boende i enlighet med förslaget ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Sk444 yrkande 3. Ett lagförslag meddetta syfte bör utarbetas och skyndsamt föreläggas . Detta bör ges regeringentill känna. Avvägningen mellan den löpande bostadsbeskattningen och realisationsvinstreglerna och (båda c) anser att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med "Med hänvisning"och slutar med "och realbationsvinstreglerna " bort ha följandelydelse: kommunisternas partimotion SkSl yrkande 48 förordatsbeträffande avvägningen mellan den löpande beskattningen ochrealisationsvinstreglerna avstyrks med hänvisning till utskottets ovanståendeställningstagande i fråga om bostadsbeskattningens utformning m.m. Underlaget för beräkning av fastighetsskatt m.m. JanStrömdahl (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenBostadsbeskattningen börjar med "Den nu" och slutar med "reelltsyfte" bort ha följande lydelse: delar deni kommunisternas partimo- 21 tion SkSl uttrycktauppfattningen att den löpande beskattningen av boendetbör vara tämligen låg och att avskattningen i stället skall ske l989/90:BoU8y genom beskattning av uppkomna realisationsvinster. Som ett led i strävandetatt åstadkomma en omläggning av beskattningen i denna riktningoch för att minska på de stora skillnader i skattetrycket beroendepå fastighetens läge bör den löpande bostadsbeskattningen fortsättningsvisknytas till fastighetens bruksvärde som bostad och inte som nutill fastighetens taxeringsvärde. Detta har påpekats redan av boendekostnadsutredningen ochvunnit gensvar hos de stora bostadsorganisationerna. Skärgårdsföreträdare harockså framhållit att detta skulle lösa de permanentboendes huvudproblem.Regeringen har aviserat en översyn i motionens riktning. Problemet är atttiden går och ingenting händer. I anslutning till den nu förordade omläggningen av basenför fastighetsbeskattningen bör även övervägas möjligheten att låta intäkternafrån fastighetsskatten helt eller delvis tillfalla kommunerna. Med avseende påde uppgifter och det ansvar som kommunerna ålagts i fråga ombostadsförsörjningen är en sådan ordning enligt utskottets mening välmotiverad. Vad bostadsutskottet nu med anledning av vänsterpartietkommunisternas partimotion SkSl yrkande 49 anfört bör som sin meningge regeringen till känna. En Statlig bostadsbank rn.m. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "Riksdagenbör" och slutar med "bostadsbank m.m. " bort ha följandelydelse: delar vad som i vänsterpartietkommunisternas partimotion SkSl anförts om behovet av en statlig bostadsbanksom får ansvaret för en subventionerad bostadsfinansiering när systemet medavdrag för räntesubventioner avskijffas. Även om ,, kan ses som ett första steg mot en samhällelig bostadsbyggnadsbank ärSBAB:s hittillsvarande roll alltför begränsad. måste den statligabostadsbanken ges en roll som garanterar att den kan förse bostadsproduktionenmed lån till låg och fast ränta. Endast härigenom kan garantier skapas för attbostäder kan produceras i en tillräcklig omfattning och till rimliga kostnadernär avdragen för skuldräntor avvecklas. Vad utskottet nu med anledning av vänsterpartietkommunisternas partimotion SkSl yrkande 17 anfört om en statlig bostadsbank börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Beskattningen vid energibesparande installationer (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken med "Ett motsvarande" och slutar med "hänvisninghärtill" bort ha följande lydelse: som behovet av energisparande åtgärder i bebyggelsen 22 har ökat har statens insjitser på området minskat.Inte minst för småhus finns det en rad energjhushållningsåt- 1989/90:BoU8y gärder somär samhällsekonomiskt lönsamma, men där den privatekonomiska lönsamheten ärliten eller obefintlig. Exempel på denna typ av åtgärder är förbättradisolering, installation av energisnåla värmesystem och balanserad ventilationmed värmeåtervinning m.m. Slopandet av energisparmålen och avskaffandet av allt stödtill energisparåtgärder har skapat ett intryck av att staten inte längre serenergihushållningen i bostadsbebyggelsen som viktig. Till detta kommer denegativa effekterna i form av högre taxeringsvärden genom den pågåendefastighetstaxeringen för de småhusägare som genomfört energisparåtgärder. Det är enligt utskottets mening naturligtvis inte rimligtatt installationer som gjorts i energibesparande syfte skall motverkas genomatt de resulterar i väsentligt högre taxeringsvärden och därmed en högrebeskattning. 1 enlighet med förslaget i partimotion Sk392 yrkande8 bör därför åtgärder vidtas för att åstadkomma en lindrad beskattning för desmåhus som försetts med energibesparande installationer. Utskottetsställningstagande i denna del bör ges regeringen till känna. , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken bostäder börjar med "vill" och slutar med"Sk73 (m)" bort ha följande lydelse: Som utskottet ovan anfört kan det starkt ifrågasättas omboendet över huvud taget skall åläggas någon beskattning. Vad gäller frågan omrealisationsvinstbeskattningen kan vid en internationell jämförelse konstaterasatt ett flertal västeuropeiska länder inte har någon sådan beskattning avbostäder. I andra länder är skatten begränsad i tiden och tas bara ut vidförsäljningar efter korta innehav. Den nuvarande reavinstbeskattningen av bostäder måstebetraktas som en ren flyttskatt och är en starkt bidragande orsak till deobalan ser som finns på den svenska bostadsmarknaden. Beskattningenmotverkar rörligheten på bostadsmarknaden och har medfört att det för varje årblir allt svårare för människorna att få tag på den bostad de vill ha, trotsatt antalet bostäder aldrig varit större. När nu regeringen har lagt fram ett förslag om nya reglerför realisationsvinstbeskattning av fastigheter kan man konstatera att dessainte alls har utformats på ett sådant sätt att de nuvarande problemenelimineras. Tvärtom ökar givetvis inlåsningseffekten om möjligheterna tilluppskov tas bort. Beskattningen utgår enligt regeringsförslaget från ennominell metod. Detta kan leda till orimliga konsekvenser och innebär intesällan att även reala förluster kan komma att beskattas. Realisationsvinstbeskattningen av fastigheter bör iawaktan på en bredare översyn av hela bostadsbeskattningen i stället utformas efter den princip som anges i motioner från moderata samlingspartiet. Anskaffningsvärdetbör således indexuppräknas med konsumentprisin- dex frånförsta innehavsåret. På så vis undviks beskattning av rent 1989/90:BoU8y Reglerna om uppskov med beskattning vid byte av bostad bör bibehållasoch utvidgas till också gälla för bostadsrätter. På så sätt underlättas ävenövergången mellan olika upplåtelseformer och rörligheten på bostadsmarknadenkan öka. Enligt bostadsutskottets mening bör avstyrkaregeringens förslag vad avser realisationsvinstbeskattningen av fastigheter ochi stället begära ett förslag med den inriktning som ovan förordats. De nyareglerna bör kunna träda 1991. Det bör dock övervägas hurbeskattningen fortsättningsvis kan utformas för att endast omfatta tidsmässigtkorta innehav eller om den helt kan slopas. Vad utskottet har anfört innebäratt motionerna Sk327 (m) yrkande 1 samt Sk59 (m) yrkandena 28 och 29tillstyrks. Detta innebär att även aktuella motionsförslag (c) omuppskovsregler och minskade inlåsningseffekter kan anses vara tillgodosedda.Motion SkSl (vpk) yrkandena 26 och 27 avstyrks. Den i motion Sk73 (m)diskuterade frågan blir inte aktuell med de av utskottet förordadebeskattningsregelerna. Uppskovsreglerna vid avyttring av bostadsfastighet m.m. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som under rubriken av fastigheterbörjar med "vill" och slutar med "Sk62(c)" bort ha följande lydelse: Vi har en bostadsmarknad som i väsentliga avseendenpräglas av en bristande rörlighet med ett minskat bostadsutbud som följd. Detär enligt utskottets mening mot bakgrund härav viktigt att undvika attrealisationsvinstbeskattningen av bostäder ges en sådan utformning attrörligheten på marknaden minskar ytterligare. Risken för att nyainlåsningseffekter skall uppstå vid ett genomförande fullt ut av det avregeringen förordade nya systemet för reavinstbeskattningen av bostadsrätteroch småhus är enligt utskottets mening uppenbar. Framför allt gäller detta medavseende på effekterna av den slopade möjligheten till uppskov medbeskattningen som regeringen föreslår. som vissa takregler för skatteuttaget vidrealisationsvinstbeskattningen föreslås bl.a. för att inlåsningseffekter skallundvikas förordar regeringen att möjligheterna till uppskov med beskattningenhelt skall tas bort. Detta är naturligtvis inte logiskt. Av samma skäl som dettotala skatteuttaget bör begränsas i vad avser realisationsvinsten börmöjligheterna till uppskov finnas kvar i vissa fall. Som framhålls icenterpartiets partimotion Sk96 måste det vara möjligt att få uppskov medbeskattningen för de boende som byter bostad bl.a. av medicinska skäl,handikappskäl eller åldersskäl. Det framstår helt enkelt som stötande ombostadsbyten av denna art utlöser beskattning. Det är givetvis inte rimligt atten folkpensionär som måste flytta från övre planet i en bostadsrättsfastighettill det nedre planet, t.ex. därför att hisssaknas, belastas med en realisationsvinst som kanske måste betalas -,, med laneller socialbidrag. Med hänvisning till det nu anförda bör enligt bostadsutskottets /90:BoU8y meningsärskilda prövningsregler införas vid realisationsvinstbeskattningen ienlighet med förslaget i partimotion Sk96 yrkande 25 samtmotionerna Sk54 (c) och Sk62. Utskottets ställningstagande i denna del bör gesregeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Skattetak för privata permanentbostäder (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken av fastigheter börjar med"Utskottet har" och slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse: delar den i kommunisternaspartimotion SkSl framförda uppfattningen att den löpande beskattningen avboendet bör vara låg, men att en större del av realisationsvinsterna skall beskattas.Det är dock rimligt med ett skattetak för realisationsvinstbeskattningen avpermanentbostäder detta för att förhindra alltför hårda inlåsningseffekter påbostadsmarknaden. 1 enlighet med motionärernas förslag bör sålundaskatteuttaget vid försäljning av permanentbostäder begränsas genom enschablonregel som innebär att realisationsvinsten får beräknas till högst 15 %av försäljningsintäkten. För andra privatbostäder föreligger dock inget behovav någon begränsande schablonregel. För dessa bostäder bör sålunda helarealisationsvinsten beskattas. I sammanhanget vill utskottet påpeka att"flyttskatten" vid direkta bostadsbyten kan undvikas genom att de sombyter bostadsrätter eller egnahem avstår från att ta ut spekulationspriser ochi stället håller sig till de priser som motsvarar priserna/kostnaderna i etthembudssystem. Vad utskottet nu med anslutning till vänsterpartietkommunisternas partimotion SkSl yrkandena 26 och 27 anfört om ett skattetak förprivata permanentbostäder m.m. bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande i detta avseende innebär att regeringensförslag liksom övriga motionsyrkanden avstyrks i nu aktuell del. , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken inomfastighetsområdet börjar med "delar" och slutar med"nu anförts" bort ha följande lydelse: Ett genomförande av regeringens förslag om att de nuvaranderedu ceringsreglerna för byggnadsverksamhet, den s.k. byggmomsen, skall avskaffas leder till att skattebelastningen på boendet ytterligare ökar. Kostnaderna för nyproduktion och underhåll av bostäder skulle stiga. Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund förlaget i moderata samlings partiets partimotion SklOS yrkande 3 samt i två c-motioner om att propositionen bör avslås i den del den avser slopandet av gällande reduceringsregler inom fastighetsområdet. Övriga c-motioner om delvis 25 Utskottetställer sig även bakom övriga motionsförslag om att avstyr- 1989/90:BoU8y kapropositionens förslag om en generell breddning av mervärdeskattebasen inombostadssektorn. Uttagsbeskattning av tjänsteprestationer avseendefastighetsunderhåll och av vissa fastighetsarbeten i egen regi bör sålunda inteinföras. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att moderatasamlingspartiets partimotion SklOS yrkande 4 bör bifallas. Därmed blir ävenförslagen i motion SkSl (vpk) yrkande 30 såvitt nu är i fråga samt yrkande 46tillgodosedda. Förslaget i motion Sklll (mp) yrkande 1 om att moms bör införaspå kamerala och administrativa arbeten i egen regi avstyrks. Vad slutligen gäller frågan orn statligainvesteringsbidrag som kompensation för byggmomsen bör motion SkSl (vpk)yrkande 47 avslås. Det system som förordas i motionen skulle endast innebära enytterligare utbyggnad av den nuvarande rundgången av skatte- resp. bidragsmedelinom bostadssektorn. Med den ordning avseende byggmomsen som utskottet förordatföreligger inte heller något behov att, som regeringen aviserat, senare införaett investeringsbidrag som kompensation för momshöjningen. Reduceringsreglerna på fastighetsområdet m.m. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som under rubriken inom fastighetsområdetbörjar med "delar" och slutar med "nuanförts" bort ha följande lydelse: delar den i partimotionSkll3 framförda principiella uppfattningen att bostadssektorn får bära enalltför stor del av skattereformens finansiering. Ett av skälen härtill är regeringsförslagetsutformning när det gäller den vidgade mervärdeskatteplikten inom bygg- ochfastigheLsområdet. Med avseende på effekterna på boendekostnaderna kanförslaget om slopade reduceringsregler för vissa arbeten inom byggnadsområdetoch inom fästighetsområdet inte accepteras. I enlighet med förslagen i de nu behandladec-motionerna bör sålunda tillhandahållandet av produkter och tjänster isamband med boende och byggnadsverksamhet beläggas med mervärdeskattmotsvarande av vederlaget. Denna skattesats bör gälla alla typer avbyggnadsarbeten m.m., dvs. även de anläggningsarbeten som har en lägreskattesals. Den nu förordade reducerade skattesatsen bör enligtutskottets mening gälla även de kommunala tjänster m.m. för vilka mervärdeskattepliktredan införts. tidigare beslut i detta avseende bör sålunda rivasupp. När det gäller den förordade momsbeläggningen av vissafastighetstjänster m.m. kan en sådan accepteras under förutsättning av attskatt även i detta fall utgår enligt den ovan förordade reducerade skattesatsen. Vad utskottet nu med anledning av regeringens förslag ochcenter partiets partimotion Skll3 yrkande 6 samt motionerna Sk98 (c) yrkan- .,, de 5, Skll7 (c) yrkande 2 och Skl21 (c) yrkande 4 anfört bör 1989/90:BoU8yriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Moms på fastighetsskötsel m.m. JanStrömdahl (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken fastighetsområdet börjar med "Inte heller" och slutar med"nu anförts" bort ha följande lydelse: Detkan, som framhålls i kommunisternas partimotion SkSl, avfördelningspolitiska skäl riktas principiella invändningar mot mervärdebeskattningensom sådan. I vissa fall kan dock likformighetsskäl liksom fördelningspolitiskaskäl tala för en momsbeläggning eller en momsbreddning. Det gäller t.ex. ommervärdeskatten differentieras så att basvaror träffas av en lägre skattesatsän en mera lyxbetonad konsumtion. Deovan redovisade skälen för bl.a. en momsbeläggning gör sig dock inte gällande ifråga om den av regeringen föreslagna mervärdeskatteplikten för vissafastighetstjänster m.m. En momsbeläggning av denna typ av tjänster drabbarboendet på ett sätt som inte är acceptabelt. Boendet är en social rättighet sominte bör belastas med mervärdeskatt. Vad utskottet nu med anslutning tillförslaget i kommunisternas partimotion SkSl yrkande 30 såvitt nuär i fråga anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Inteheller kan utskottet ställa sig bakom förslaget i propositionen om attfastighetsskötsel i egen regi av konkurrensskäl skall momsbeläg-gas. 1 sistahand drabbar detta de boende mycket hårt. Förslagen i partimotionerna från vpkoch m tillstyrks sålunda. Närdet gäller den förordade höjningen av mervärdeskattesatsen på byggområdet kandenna accepteras endast under förutsättning av att hela den erlagdamervärdeskatten kompenseras genom ett investeringsbidrag i enlighet medförslaget i kommunisternas partimotion SkSl yrkande 47.Utskottets ställningstagande i denna del bör ges regeringen till känna. Utskottetsovanstående ställningstagande innebär att regeringens förslag såvitt nu är ifråga samt övriga motionsyrkanden avstyrks. Kamerala och administrativa arbeten som utförs i egen regi KjellDahlström (mp) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenMervärdeskatt inom fastighetsområdet börjar med "Det skulle" ochslutar med "egen regi " bort ha följande lydelse: Detär, som framhålls i partimotion Sklll, viktigt att mervärdebeskattningen inom fastighetsområdet så långt möjligt blir konkurrensneutral och att inte småskalig fastighetsförvaltning med en stor andel inköpta tjänster missgynnas. Enligt utskottets mening måste målet därför vara att införa en uttagsbeskattning även på administrativa 27 och kamerala tjänster.Dessutom måste om möjligt beloppsgränsen för Det bör ankomma på regeringen att utfor- 1989/90:BoU8y ma denärmare regler som behövs för att göra mervärdeskatten konkurrensneutral i nuberörda avseenden. nu med anslutning till partimotion Sklll yrkande 1anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Översyn av taxering och beskattning av fastigheter iskärgårdsområdena ErlingBager och (båda fp) anför: Vihar i yttrandet ställt oss bakom ett tillkännagivande från utskottets majoritetom en översyn av reglerna för taxering och beskattning av fastigheter iskärgårdsområdena m.m. Med avseende på de problem av denna natur som finns idessa områden är en sådan översyn enligt vår mening väl motiverad. Vi har dockförutsatt att översynen inte skall omfatta eller resultera i någon form avförvärvslagstiftning. De principiella invändningar som enligt vår mening kanriktas mot denna typ av lagstiftning innebär att de uppkomna problemen måstelösas i annan ordning. gotab 96717, 1990 28