yttr · GD05KU1 · 1989-12-31 00:00:00 — Därefter bör styrelse, alternativt en regionalorganisationskommitté, efter hörande av styrelsen, kunna lämna förslag omnärmare utformning av förtroendevalda organ inom tillregeringen. Utskottet får för egen del anföra följande. I propositionenhar 1989/90;KUly angivits att visst utrymme skall finnas för att på grund avett läns särskilda förhållanden medge avvikelser från det föreslagna nämndobligatoriet.Detta ter sig enligt utskottet särskilt naturligt med tanke på de speciellaförhållanden som råder i t.ex. och . Med det anförda fårmotionerna l989/90:Bo9 (s) och 1989/90:Bo5 yrkande 6 (vpk) anses tillgodoseddaoch därmed besvarade. I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen motion1989/90:Bo5 yrkande 3 av m.fl. (vpk) vari yrkas att somsin mening skall ge regeringen till känna att nämnd- och styrelseledamöter börfå initiativrätt och att detta skrivs in i en ny länsstyrelseinstruktion.Utskottet får här anföra följande. I 21 23 §§ förordningen (1988:971) medlänsstyrelseinstruktion anges länsstyrelses styrelses ansvar och uppgifter.Styrelsen skall, utöver vad som anges i 13 § verksförordningen (1987:1100) där föreskrivs bl.a. att styrelse skall besluta om sådana föreskrifter som riktarsig till enskilda, kommuner eller landstingskommuner besluta om viktigarefrågor om samhällsplanering och regionala utvecklingsinsatser eller andra förlänets utveckling betydelsefulla åtgärder, viktigare frågor ompolisverksamheten, viktigare frågor om organisation,arbetsordning eller verksamhetsinriktning samt viktigare frågor i övrigt inomlänsstyrelsens verksamhetsområden. Länsstyrelseinstruktionen innehåller intenågon motsvarighet till den i den tidigare gällande länsstyrelseinstruktionen(1986:1122) intagna bestämmelsen (23 § p. 7) enligt vilken landshövdingen gavsmöjlighet att till styrelsen hänskjuta andra frågor än de i instruktionensärskilt angivna. Enligt särskild bestämmelse i den nyalänsstyrelseinstruktionen skall verksförordningen tillämpas på länsstyrelserna.Detta innebär bl.a. att styrelsen skall ges tillfålle att yttra sig innanmyndighetens chef (landshövdingen) avgör viktigare ärenden (22 § första stycketverksförordningen). 1 länsstyrelseinstruktionen (1988:971) anges inte närmarei vilken ordning frågor eller ärenden skall föreläggas styrelsen för beslut. Beredningenhärav sker normalt inom i samråd med landshövdingen. Detär dock naturligtvis inget hinder för andra ledamöter av styrelsen att ta uppfrågor som vederbörande anser att styrelsen bör behandla. Styrelsen får då taställning till om den anser att frågan skall tas upp till handläggning ellerej. Ledamot har alltså på sätt nu angivits redan enligt gällande ordningmöjlighet att ta upp frågor som han finner vara av vikt. Mot angiven bakgrundsaknas det enligt utskottet anledning att ta det i motionen begärdainitiativet. Med det anförda får motion 1989/90:Bo5 yrkande 3 (vpk) ansestillgodosedd. Utskottet övergår härefter till frågan om val av ledamöteri de 1989/90:KUly obligatoriska nämnderna m.m. Enligt förslaget skall deobligatoriska nämnderna bestå av elva ledamöter, normalt med landshövdingen somordförande. Av övriga tio ledamöter föreslås fem utses av och femav regeringen. Förslaget innebär ett frårigående av det utredningsförslag somföregåttt propositionen, vari föreslagits att nämnderna skulle bestå av nioledamöter vilka skall väljas av . När det gäller länsstyrelsernasstyrelse föreslås ingen ändring i nu gällande ■ordning. I motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 2 (c), 1989/90:Bo5yrkandena 1 och 2 (vpk) och 1989/90:Bo21 yrkande 3 (delvis) (c) föreslås attledamöterna, inkl. ordföranden, i de obligatoriska nämnderna skall utses avlandstinget. Till stöd för yrkandena åberopas bl.a. länsdemokratiska skäl. I motionerna 1989/90:Bo21 yrkande 3 (delvis) (c) och1989/90:Bo28 av och (båda s) tas upp frågan om vemsom skall vara ordförande i nämnderna. Enligt förstnämnda motion bör någonknytning av ordförandeskapet till landshövdingen inte förekomma. Motionärernamenar principiellt att landshövdingen inte bör vara uppbunden av nämndernasbeslut. Enligt motionen bör sektorssamordningen kunna genomkontinuerliga ordförande- och chefesamråd. I den andra motionen förordas attlänsstyrelsen själv beslutar vem som skall vara ordförande i resp. nämnd.Enligt motionärerna bör det normala vara att ordföranden hämtas bland deförtroendevalda i nämnden, något som skulle stärkaförtroendemannainflytan-det. I motion l989/90:Bo6 av m.fl. (s) begärs attden ordning som föreslås i propositionen för val till de obligatoriskanämnderna även skall gälla vid val av länsstyrelses styrelse. Enligtmotionärerna skapas härigenom en god balans mellan olika intressen som finnsrepresenterade i styrelse. Departementschefen uttalar bl.a. följande i nu berördaavseenden (prop. s. 34): Jag anser emellertid inte att motsvarande system börinföras för nämnderna. Deras verksamhet blir inte av sarhma övergripande artsom styrelsens. Nämnderna skall i stor utsträckning tillämpa generelllagstiftning, tillse att nationellt fastställda mål följs upp och utvärdera verksamheter.Motsvarande inriktning gäller för flertalet av nuvarande länsnämnder. Dettaåterspeglas i.sättet att välja länsnämnderna. Både den centrala och denregionala nivån medverkar i de flesta fall. Jag anser således att nämndernas karaktär motiverar ettannat valsätt än det som utredningen föreslagit. Reglerna för hur nämndernaskall utses bör allmänt grundas på det viktiga samspelet mellan politiskförankring och sakkunskap inom sektorsområdena. För att markera den nyalänsstyrelsens roll i förvaltningen bör regeringen medverka vid valet avledamöter. Även bör som valkorporation och representant för länsintresset utse ledamöter. För att få en lämplig avvägning bör nämndernabestå av tio valda ledamöter. Hälften av 1989/90:KUly dessa bör utses av regeringen och hälften av och i förekommande fall de kommuner som fullgör landstingsuppgifter. Genom ett sådant valsätt uppnåsenligt min mening en lämplig och praktisk avvägning mellan nationella mål ochregionala intressen. Utskottet,som i allt väsentligt kan ansluta sig till dessa uttalanden, vill särskiltframhålla att de föreslagna nämnderna i första hand skall behandla frågor somrör speciell lagstiftning. Det ankommer således inte på nämnderna att göranågra mera allmänpolitiska avvägningar. Deras uppgift är att i sin verksamhetbeakfa av sfatsmakterna fastställda nationella mål. I den mån utrymme förregionala bedömningar finns får de självfallet göra sådana. Mot denna bakgrundär det enligt utskottets mening lämpligt att ledamöterna utses utifrån såvälcentrala som regionala synpunkter. Den avvägning som föreslås i propositionenfinner utskottet lämplig. I sammanhanget vill utskottet erinra om att val av defem ledamöter som utser sker med stöd av lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. Lagenmedger inte möjlighet att frångå proportionellt val för att tillgodosesmåpartier. Självfallet föreligger emellertid inte hinder för regeringen att tasådana hänsyn i fråga om de nämndledamöter som den utser. Beträfendeden i några motioner uppfagna frågan om ordförandeskapet i nämnderna anges ipropositionen bl.a. följande. Landshövdingen har att ansvara förlänsstyrelsens verksamhet inför regeringen. Eftersom ansvar och befogenheterbör vara nära kopplade till varandra är det enligt propositionen rimligt attlandshövdingen har ett betydande inflytande även i sådana ärenden där haneller hon inte beslutar självständigt. Detfa motiverar att landshövdingen intebara ingår i styrelsen och nämnderna utan också är deras ordförande. Enligt propositionenkan det emellertid i något fall vara lämpligt att annan än landshövdingen ärordförande i en nämnd. Det föreslås därför att regeringen om såbegär kan förordna annan än landshövdingen att vara ordförande. Utskottetfinner med hänvisning till det anförda att det inte finns anledning att pådenna punkt frångå propositionens synsätt. 1motionerna 1989/90:BoI7 yrkande 8 (delvis) (fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 9(delvis) (m), vari yrkats avslag på förslaget om inrätfande av obligatoriskanämnder, lämnas förslag till hur ledamöterna skall utses i de organ sommotionärerna anser bör finnas vid sidan av länsstyrelsernas styrelser. Medhänsyn till utskottets i det föregående redovisade ställningstaganden saknasdet anledning för utskottet att ingå i bedömning av dessa förslag. Utskottetföreslår således att även dessa motionsyrkanden avstyrks. Utskottets ovannämnda ställningstaganden innebär attutskottet före- 1989/90:KUly slår att propositionens riktlinjer såvitt nu är ifråga godkänns, dvs. avslag på motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 2 (c),1989/90:Bo5 yrkandena 1 och 2 (vpk), 1989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) (fp),1989/90:Bo21 yrkande 3 (c), 1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) samt1989/90:Bo28 (s). I likhet med den bedömning som gjorts i propositionenfinner utskottet slutligen att det inte finns skäl att i förevarande sammanhangföreslå någon ändring av sättet att välja ledamöterna i länsstyrelsensstyrelse. Detta innebär alltså att utskottet föreslår att avslårmotion 1989/90:Bo6 (s), vari som tidigare framgått begärts att den ordning som föreslagitsi propositionen för val till de obligatoriska nämnderna även skall gälla vidval av länsstyrelses styrelse. beslutar att med detfa yttrandeöverlämna motionerna 1988/89:K229 (mp), 1988/89:K247 (c) och 1988/89:K504 (s)till bostadsutskottet. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), ()*, (), (), (), Hans Nyhage (m), (), (),(), (), (vpk), Hans Leghammar(mp), (), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. 1. avBertil Fiskesjö och (båda c) vilka anser att den del avutskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Enligt propositionen"och på s. 5 slutar med "yrkande 1 (c)" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening framgår inte, såsom angivits imotion 1989/90:Bo30 (c), klart av propositionen vad syftet med reformen är.Förslagen är i allmänhet bristfålligt analyserade. Ansvars- och ledningsfrågornahar således inte utretts ordentligt. Reformen bygger vidare på en bristfålliganalys av beslutsansvaret. Risken för dubbelkommandon är därför stor. Omreformen genomförs är kompetenskonflikter att vänta mellan framför allt deolika föreslagna länsstyrelseorganen. Det framstår som högst tveksamt omreformen verkligen skulle innebära de ipropositionen utlovade samordnings- och rationaliseringsfördelar- 1989/90:KUly Vadsom däremot står fullständigt klart är såsom framgår av angivnamotion att ett genomförande av förslagen skulle leda till en central styrning av den statliga regionala förvaltningen som i allt väsentligtgår emot de förslag till decentralisering av uppgifterna på länsplanetsom verkat för i syfte bl.a. att uppnå ökad länsdemokrati. Utskottet får med hänvisning till det anförda föreslå avslag på propositionen, dvs. l989/90:Bo2yrkande 1 (c), 1989/90:Bo21 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo24 yrkande 1(mp), 1989/90:Bo25 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo30 yrkande 1 (c) och 1989/90:Bo31 yrkande 1 (c). utskottetinte kan biträda motionerna 1989/90:Bol9 (delvis) (s) och 1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m) i vilka propositionsförslaget i När det gäller det fortsatfa reformarbetet bör detta påsätt angivits i motionerna 1988/89:K247 (c) och 1989/90:Bo30 (c) inriktas motatt begränsa den centraliserade förvaltningen och att decentralisera uppgifternainom detta område så långt det är möjligt till regionala och lokala organ. Idet fortsatta reformarbetet är av vikt att förtroendeman-nainflytandet i länenstärks, något som bl.a. bör ske ske genom att landstingen får nya uppgifter ochutökade befogenheter. Utskottet får med hänvisning till vad som anförts i debåda nyssnämnda motionerna föreslå att en parlamentarisk utredning snarasttillsätts, vilken bör få i uppdrag att behandla bl.a. följande frågor: -förutsättningarnaför omvandling av till ett länsparlament, -gränserna förlandstingets kompetens i förhållande till staten och den legala utformningen av kompetensfördelningen,-länsstyrelsernas avveckling och tillskapandet av endast ett folkvalt regionalt beslutsorgan, -den närmare utformningen avbeslutsordningen, möjligheterna att utkrävaansvar av beslutsfattare och lekmannainflytandet på regional nivå, -länsnämndernas inordnande i den nyalandstingsorganisationen, -vilka uppgifter som lämpar sig att föra över frånstatlig till regional ochkommunal nivå samt uppgiftsfördelningen mellan landsting och I avvaktan på att den här förordade reformeringen kommertill stånd bör såsom förordats i motion 1989/90:Bo21 yrkande 2 av AgneHansson m.fl. (c) den nuvarande organisationen med länsstyrelser ochlänsnämnder bibehållas. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna 1988/89:K247 (c), 1989/90:Bo21 yrkande 2 (c) och 1989/90:Bo30yrkande 2 (c) bör ges regeringen till känna. Med det anförda får motionerna1988/89:K229 (mp) och 1989/90:Bo24 yrkande 2 (mp) anses tillgodosedda ochdärmed besvarade. 2. av Hans Leghammar (mp) som anser att den del av utskottets /90:KUlyyttrande som på s. 4 börjar med "Enligt propositionen" och på s. 5slutar med "yrkande 1 (c)" bort ha följande lydelse: Som framgår av motion 1989/90:Bo24 (mp), vari yrkatsavslag på propositionen, innebär propositionens förslag en ökad central styrningav uppgifterna på den regionala länsnivån, som inte kan godtas främst frånlänsdemokratiska synpunkter. Redan det nuvarande systemet är enligt utskottetoaccepfabelt från demokratiska synpunkter. Det föreliggande förslaget innebärsålunda ytterligare försämringar. Utskottet syftar då bl.a. på den förstärkningav landshövdingens roll som föreslås och på de föreslagna obligatoriskanämndernas sammansättning. Det ligger i sakens natur att sådana förändringarkan utgöra hot mot mångfalden och kvaliteten i det regionala beslutsfattandet.Enligt utskottets mening kommer ett genomförande av förslaget att verka mot deuppställda målen om att demokratins idéer skall bli vägledande inom samhälletsalfa områden. Utskottet får med hänvisning till det anförda föreslå avslag påpropositionen, dvs. bifall till motionerna 1989/90:Bo2 yrkande 1 (c),1989/90:Bo21 yrkande 1 (c), 1989/90:Bo24 yrkande 1 (mp), 1989/90:Bo25 yrkande 1(c), 1989/90:Bo30 yrkande 1 (c) och 1989/90:Bo31 yrkande 1 (c).Ställningsfagandet innebär att utskottet inte kan biträda motionerna1989/90:Bol9 (delvis) (s) och 1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m) i vilkapropositionsförslaget i väsentliga delar godtagits. Utskottet övergår härefter till frågan om det fortsattareformarbetet. Utskottet anser i enlighet med vad som begärts i motion1989/90:Bo24 yrkande 2 (mp) att det bör uppdras åt regeringen att tillsätta enutredning med uppgift att utreda frågan om stärkt regionalt självstyre. På sättangivits i nyssnämnda motion och i motion 1988/89:K229 (mp) bör en sådan reformbl.a. innebära att regionala parlament valda i direkta, allmänna val vartijärde år inrättas, vilka skall ersätta nuvarande landsting ochlänsstyrelser, att dessa parlament även övertar väsentliga delar av dencentrala förvaltningens uppgifter samt att parlamenten skall ha vissbeskattningsrätt. Enligt utskottet bör regeringen senast under år 1992förelägga ett förslag i enlighet med det anförda. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motionerna 1988/89:K229 (mp) och 1989/90:Bo24yrkande 2 (mp) bör ges regeringen till känna. Med det anförda får motionerna1988/89:K247 (c), l989/90:Bo2l yrkande 2 (c) och 1989/90:Bo30 yrkande 2 (c)anses tillgodosedda och därmed besvarade. 3. av (), (), Hans Nyhage (m), 1989/90:KUlyElisabeth () och () vilka anser att den del avutskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottet får i" och slufarmed "inte erforderligt" bort ha följande lydelse: Utskottet får i anslutning till de i det föregåenderedovisade synpunkterna i motionerna 1989/90:Bol7 (fp) och 1989/90:Bo23 (m)framhålla följande. Enligt utskottets mening är det en väsentlig brist attpropositionen inte innehåller någon närmare utredning och analys av rådandeansvarsfördelning mellan statlig resp. verksamhet samt någraöverväganden i frågan om eventuella förändringar i detfa hänseende bör företasi samband med förevarande reform. Utskottet anser det angeläget att regeringeni det fortsatta arbetet med reformen tillser att en sådan komplettering kommertill stånd. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna1989/90:Bol7 yrkande 1 (fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m) bör gesregeringen till känna. 4. av (), (), HansNyhage (m), () och () vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet får anföra" och slufar med "är nödvändigt" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionerna1989/90:Bol7 (fp) och 1989/90:Bo23 (m) att propositionen inte med erforderligtydlighet klarlagt relationerna mellan de nya länsstyrelserna och de centralaämbetsverken- För att undvika problem rörande ansvars- och uppgiftsfördelningenmellan dessa organ är det angeläget att regeringen i det fortsatta arbetet medreformen har sin uppmärksamhet riktad på denna fråga och vidtar erforderligaåtgärder. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna 1989/90:Bol7yrkande 2 (delvis) (fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 1 (delvis) (m) bör gesregeringen till känna. 5. av (), (), HansNyhage (m), () och () vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "inte motiverat" bort ha följande lydelse: Utskottet delar de i motion 1989/90:Bol7 yrkande 2(delvis) (fp) framförda farhågorna för att reformen, om inte förtydligandenvidtas i fråga om ansvarsfördelningen mellan de nya länsstyrelserna och decentrala verken, kan komma att innebära att möjligheterna att inom berördasakområden få genomslag för uppställda nationella mål försvåras. Utskottetanser därför i anslutning till vad utskottet tidigare ovananfört att denna fråga i det fortsatta arbetet med reformen 1989/90:KUlymåste bli föremål för ytterligare överväganden. Vad utskottet sålunda anförtmed anledning av motion 1989/90:Bol7 yrkande 2 (delvis) (fp) bör ges regeringentill känna. 6. av (), (), Hans Nyhage(m), () och () vilka anser att den delav utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Enligt utskottet" ochpå s. 10 slutar med "därmed besvarade" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet är förutsättningarna för länsstyrelsernasverksamheter på grund av de skilda förhållandena i länen i många fall såolikartade att en enhetlig lösning med obligatoriska nämnder inte innebär enlämplig lösning. I stället bör såsom framhållits i flerfalet motioner iförevarande avsnitt varje länsstyrelse själv ges rätt att inrätta debeslutsorgan som de anser sig behöva. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionerna 1989/90:Bol7 yrkandena 7 och 8 (delvis) (fp),l989/90:Bol9 (delvis) (s), 1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) samtl989/90:Bo3l yrkandena 2 och 3 (c) bör ges regeringen till känna. Det anfördainnebär alltså att utskottet deb inte kan ställa sig bakom förslagen imotionerna 1989/90:Bo5 yrkande 6 (vpk) och 1989/90:Bo9 (s), deb föreslår attpropositionen i här behandlade delar avslås. 7. av (), (), Hans Nyhage(m), () och () vilka anser att den delav utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottet, som" ochpå s. 13 slutar med "l989/90:Bo28 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående (se avvikande mening 6)awisat förslaget om inrättande av obligatoriska nämnder och i stället begärtatt varje länsstyrelse själv ges rätt att inrätfa de beslutsorgan som den ansersig behöva. Som förordats i motionerna 1989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) (fp) ochl989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m) bör det ankomma på länsstyrelses styrelseatt själv välja ledamöter till de organ som styrelsen inrättat. Det anfördainnebär att utskottet anser att med avslag på motionerna1989/90:Bo2 yrkande 2 (c), 1989/90:Bo5 yrkandena 1 och 2 (vpk), l989/90:Bo21yrkande 3 (c) samt 1989/90:Bo28 (s) och på propositionen i här behandlad del som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört med anledningav motionerna l989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) (fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 9(delvis) (m). 8. av (vpk) somanser att den del av utskottets yttrande 1989/90:KUly som på s. 12 börjarmed "Utskottet, som" och på s. 13 slutar med "1989/90:Bo28(s)" bort ha följande lydelse: Utskottetfår anföra följande. Förslaget till ökande förtroendemannainflytande genominrätfande av obligatoriska nämnder vid sidan av styrelse är,som utskottet redan framhållit, en viktig del av reformen. När det gäller valav ledamöter till dessa nämnder anser utskottet emellertid inte att de skäl somanförts i propositionen för att frångå det utredningsförslag som propositionenbaseras på är hållbara. Enligt utskottet talar tvärtom länsdemokratiska skälsfarkt för att samtliga förtroendemän i nämnderna, såsom utredningenföreslagit, skall utses av de direktvalda politiska församlingarna ilandstingen. Av samma skäl bör detta valsätt tillämpas när det gäller utseendeav ordförande i nämnderna. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna 1989/90:Bo2 yrkande 2 (c), 1989/90:Bo5 yrkandena 1 och 2 (vpk) samt1989/90:Bo21 yrkande 3 (c) bör ges regeringen till känna. Med det anförda fårmotion 1989/90:Bo28 (s) anses tillgodosedd och därmed besvarad. Motionerna1989/90:Bol7 yrkande 8 (delvis) (fp) och 1989/90:Bo23 yrkande 9 (delvis) (m)avstyrks. 1.Bertil Fiskesjö och (båda c) anför: avvikande mening 1 har huvudinvändningar mot propositionensförslag angetts. Enligt vår mening bör sålunda propositionen i sin helhetavslås och en parlamentarisk utredning tillsättas med uppdrag att utarbeta etthelt nytt förslag där kraven på länsdemokrati tillgodoses. Om avslagsyrkandet intebifalls har vi bl.a. följande synpunkter beträffande det framlagda förslaget.Som angivits i den avvikande meningen grundas propositionen på en bristfålliganalys av flera viktiga huvudfrågor. Sålunda har olika ansvars-, lednings- ochbeslutsfrågor inte tillräckligt utretts och övervägts. Ett genomförande avreformen efter de riktlinjer som läggs fram i propositionen kommer sannoliktatt bl.a. leda till kompetenskonflikter mellan i försfa hand de olikaföreslagna länsstyrelseorganen. Det är därför nödvändigt att regeringenytterligare överväger de angivna frågorna innan ett slutgiltigt förslag läggsfram. När det gäller det föreslagna nämndobligatoriet skall enligtpropositionen finnas visst utrymme för avvikelser på grund av ett länssärskilda förhållanden. Enligt vår uppfattning står det redan nu klart attStockholms län och har så speciella förutsättningar att dessa länbör undantas från nämndobligatoriet. i bl.a.motion 1989/90:Bo30 (c) är det vidare angeläget att man inte går 1989/90:KUlyifrån det utredningsförslag om val av ledamöter i de obligatoriskanämnderna som propositionen grundas på, nämligen att skall väljasamtliga ledamöter i dessa nämnder. Hans Leghammar (mp) anför: I en avvikande mening 2 har huvudkravangetts. Dessa innebär att propositionen i sin helhet bör avslås samt att enutredning bör tillsättas med uppgift att utreda frågan om regionalt självstyre.Ett avslag på avslagsyrkandet innebär inte att vid den slutligabehandlingen av ärendet kommer att avstå från att ta ställning till de olikadelarna av propositionen. I det läget kommer partiet självfallet att agera föratt försöka åstadkomma förbättringar av regeringens framlagda förslag.