yttr · GD05AU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Arbetsmarknadsministern föreslår att en arbetstagare, somunder ett semesterår har rätt med semesterlönskall kunna komma överens med arbetsgivaren om att avstå från sin rätt tillledighet under en eller flera av de överskjutande dagarna. Överenskommelsenfår inte avse semesterdagar som arbetstagaren sparat från ett tidigaresemesterår. Möjligheten att avstå från semesterledighet regleras i en lag somskall gälla fr.o.m. t.o.m. . föreslås en liberalisering av reglerna försparande av semester på så sätt att en arbetstagare utan hinder avbestämmelsen i 18 § andra stycket semesterlagen (1977:480) skall få sparasemesterdagar som annars skulle ha tagits ut eller den31 från utgången av fristen. I enlighet med ovanstående förslag har inomarbetsmarknadsdepartementet upprättats ett förslag till lag om avvikelser frånvissa bestämmelser i semesterlagen (1977:480). Lagrådets förslag tilländringar har godtagits och inarbetats i det nu föreliggande lagförslaget iproposition 150. Utskottet kommer först att ta upp frågan om lagförslaget isin helhet. Därefter behandlas lagförslaget angående avstående från betaldsemesterledighet med undantag av förslaget om underrättande av den lokalaarbetstagarorganisationen vilket tas upp separat. Vidare behandlas förslagetom möjlighet för arbetstagaren att fortsätta att spara viss semesterledighet,frågor om flexibilitet samt frågan om permanentning av de nya reglerna isemesterlagen. Slutligen redovisas frågan om ett nytt anslag till informationom de föreslagna nya reglerna. de gröna yrkar i motion Fi70 (yrkande 13)avslag på propositionen vad gäller vbsa avvikeber från semesterlagen.Motionärerna anser med hänvisning till regeringens ombytlighet isemesterfrågan att det är onödigt att krångla till lagstiftningen ytterligaregenom en särskild, tillfållig lag. Enligt är de regler som i om möjlighet att spara semester till kommande år fullt tillräckliga föratt skapa flexibilitet för arbetstagarnas semesteruttag. Utskottet kan först konstatera att den föreslagna lagensyftar till att öka arbetsutbudet. Med hänsyn till den nuvarandearbetsmarknadssituationen med brist på arbetskraft kan man inte förkastalagförslaget i desshelhet såsom föreslagits av . Till de punkter i lagförsla- 1989/90:AU4y get som tagits upp i de olika motionerna återkommer utskottet. Meddet anförda avstyrker utskottet motion Fi70 i aktuell del. Utskottet övergår därefter till att behandla frågan omavstående från semesterledighet med undantag för delfrågan om underrättande avarbetstagarorganisation. Utskottets behandling i denna del motsvarar 3 §första och andra stycket, 4 och 5 §§ i lagförslaget. I Fi65 (yrkande 8) av kommunisterna yrkasavslag på propositionen vad gäller avstående av betald semesterledighet. Vpkanför att förslaget innebär en oerhört allvarlig försvagning av det socialaskyddet för arbetstagarna. Enligt motionärerna kommer arbetstagaren ofta attkänna sig tvingad att acceptera ett förslag från arbetsgivaren att avstå frånsemester för att undvika att stöta sig med denne. Moderata samlingspartiet, och biträderprincipen i lagförslaget vad gäller möjligheten att avstå från semester och istället få ut mera i lön. Det nu föreliggande lagförslaget anser utskottet för sindel vara en adekvat åtgärd med hänsyn till behovet att öka tillgången på arbetskraft.Utskottet ser positivt på den i propositionen aviserade utvärderingen angåendeeffekterna på arbetskraftsutbudet och vilka grupper av arbetstagare somutnyttjat möjliglieten att avstå från semesterledighet. Självfallet anserutskottet att arbetstagaren skall kunna ta ut sin lagstadgade semester utanatt arbetsgivarens eventuella missnöje kommer till uttryck. Den kommandeutvärderingen bör enligt utskottet innefatta frågan om hur arbetstagarensönskemål om att trots allt ta ut semester bemötts av arbetsgivaren. Med hänvisning till vad som anförts vill utskottet för sindel förorda att antar lagförslaget i den behandlade delen och avslårmotion Fi65 (vpk). Härefter övergår utskottet till delfrågan om underrättandeav arbetsta-garorganbation, vilket motsvarar 3 § tredje stycket i lagförslaget. Enligt propositionens förslag skall en arbetsgivare som ärbunden av kollektivavtal, innan han träffar överenskommelse, underrätta denlokala arbetstagarorganisationen om den förestående överenskommelsen. yrkar i motion Fi73 (yrkande 15) avslag på dettaförslag i propositionen. Enligt är riskerna små för att arbetsgivarnaskall missbruka denna möjlighet, och ett sådant krav upplevs som onödigtbyråkratiskt. I motion Fi65 (yrkande 9) begär vpk i den mån riksdagenantar förslaget om avstående av betald semesterledighet att central arbetstagarorganisationskall godkänna överenskommelse om sådant avstående för att överenskommelsenskall bli giltig. I den avvägning mellan olika synpunkter påöverenskommelsen mellan arbetsgivare och arbetstagare, vilka också har kommit till uttryck i motionerna, anser utskottet i likhet med propositionen att det bör räcka att arbetsgivaren, innan en överenskommelse träffas, underrättar den berörda lokala arbetstagarorganisationen. underrättelseskyldighetkan bidra till att frågan om avstående av semes- terledighetövervägs noga och att arbetstagaren kan få erforderligt stöd 1989/90:AU4y från sin fackliga organisation. Enligt utskottets uppfattning är den föreslagnaordningen att föredra jämfört med andra alternativ när det gällersmidighet och snabbhet i hanteringen. propositionensförslag på denna punkt och avstyrker motionerna Fi65 (vpk) ochFi73 (c) i motsvarande delar. Den aktuella bestämmelsen i 3 § tredjestycket bör således antas av . Utskottet kommer att behandla regeringsförslaget omförlängd rätt att spara semesterledighet (6 § i lagförslaget). i motion Fi68 (yrkande 6) anför ingainvändningar mot förslaget eftersom man gör bedömningen att åtgärderna ärnödvändiga för att stimulera arbetsutbudet. Partiet säger sig haverkat för sparande av semester utan begränsning . Sparad semester skallenligt kunna utnyttjas flexibelt, t.ex. till sabbatsår eller tillförkortning av arbetstiden. Regeringen bör återkomma till med ettmera genomarbetat förslag om nya regler för såväl semester som arbetstid.Sådana förslag bör syfta till att tillgodose kravet på flexibilitet iarbetslivet och valfrihet för individerna. Beträffande motionskravet om nya regler för såväl semestersom arbetstid vill utskottet hänvisa till vad som anförs i propositionen.Remissbehandlingen av semester- och arbetstidskommittéernas betänkanden harnyligen avslutats. Därutöver har frågan om betalningsansvaret för semester vidsemesterlönegrundande frånvaro aktualiserats genom bl.a. utskottets betänkandeAU21 under innevarande . Dessa frågor bereds iregeringskansliet. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetpropositionens förslag på denna punkt och avstyrker motion Fi68 i motsvarandedel. bör anta lagförslaget i den behandlade delen. Vikten av ökade möjligheter för ett flexibelt uttag avarbetstid och semester tas upp av i Fi73 (yrkande 14). 1 motionenanförs att del av semester, bör kunna läggas ut mera flexibelt, t.ex. genomkortad daglig arbetstid eller kortad veckoarbetstid. Utskottet har tidigare under innevarande (AUlO s.6) anfört följande i denna fråga. I propositionen nämns nämligen att möjligheten att användaden femte och sjätte semesterveckan för att förkorta veckoarbetstiden kan kommaatt övervägas i samband med lagstiftningen för de senare etapperna isemesterreformen. Utskottet anser det vara av intresse att denna fråga övervägsliksom möjligheterna till flexibilitet i arbetstidsuttaget. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill tilläggaatt det föreliggande förslaget trots den relativt kortvariga perioden gertillfålle att utvärdera möjligheten till flexibilitet just på denna del avarbetstidsområdet. Med hänsyn till det beredningsarbete som pågår inomregeringskansliet och till vad som i övrigt anförts påkallar motion Fi73 iaktuell del ingen åtgärd. Utskottet övergår härefter till frågan om permanentning avde nya reglerna i semesterlagen. Moderata samlingspartiet anför i motion Fi66 (yrkande 18)att 1989/90:AU4y regeringens förslag är ett steg i rätt riktning mot en ökningav området för individuella avtal mellan den enskilda arbetstagaren ocharbetsgivaren. Motionärerna delar dock inte uppfattningen att den föreslagnalagen till avvikelse från vissa bestämmelser i semesterlagen skall vara giltigendast t.o.m. . Ändringarna bör inarbetas i semesterlagen. Som utskottet tidigare anfört är de omständigheter som nuråder på arbetsmarknaden ett tillräckligt skäl att acceptera vissa avvikelserfrån semesterlagen, bl.a. principen att betald semesterledighet alltid skallläggas ut. Utskottet anser dock i likhet med propositionen att den föreslagnalagen bör vara en tillfållig åtgärd, motiverad av tillfålliga svårigheter iform av arbetskraftsbrist. Utskottet vill därmed avvisa den uppfattning somkommer till uttryck i motion Fi66 angående en permanentning av dessa regler isemesterlagen, och motion Fi66 avstyrks därför i motsvarande del. Återstående delar av lagförslaget i den mån det intebehandlats i det föregående lämnas utan erinran av utskottet. Vidare föreslår regeringen ett nytt anslag, A 5,Information om semesterfrågor. För att de föreslagna förändringarna isemesterreglerna skall bli allmänt kända föreslås i propositionen att särskildamedel avsätts till en informationskampanj. Den skall rikta sig till allahushåll och dels belysa de ekonomiska effekterna av små förskjutningar isemesteruttagen, dels informera om vilka regler som gäller. Engångsvis beräknas5 milj. kr. för detta ändamål. I motionerna Fi67 (yrkande 1) av moderata samlingspartiet,Fi68 (yrkande 7) av , Fi73 (yrkande 10) av och Fi70 (yrkande14) av de gröna yrkas avslag på regeringens förslag i denna del. Imotionerna Fi67 och Fi68 anförs att arbetsgivarna och de fackligaorganisationerna bör stå för denna information. 1 motion Fi73 anförs att ensådan informationskampanj till hushållen bör kunna ske inom ramen för redananvisade medel för utredningar och information. I motion Fi70 äravslagsyrkandet en konsekvens av att avvisar regeringenslagförslag. Med hänsyn till att utskottet i det föregående tillstyrktregeringsförslagen om avvikelser från vissa bestämmelser i semesterlagen anserutskottet att det föreslagna beloppet för en informationskampanj är rimligt ochbör godkännas. De behandlade motionerna avstyrks i motsvarande delar. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), 1989/90:AU4y MarianneStålberg (s), (m), (), (), (), (), (), (), (vpk), afRantzien (mp), (), (), () och (). Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktning , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikensförutsättningar och inriktning som börjar med "Dagens arbetsmarknad"och slutar med "behandlade delarna" bort ha följande lydelse; Regeringens arbetsmarknadsbudget uppgår till 25 miljarderkronor trots högkonjunktur och ett i gott arbetsmarknadsläge. Sjukfrånvaronoch annan frånvaro är omfattande. En betydande utslagning från arbetslivetdöljs av socialförsäkringen. Grupper som handikappade, invandrare och ungdomarhar ofta svårt att finna arbete i den rådande högkonjunkturen. En viktig orsak till problemen är att flera decennier avsolidarisk lönepolitik har lett till lönenivellering. Denna lönepolitik harmisslyckats, och regeringen står handfallen inför problemen. Dagens arbetsmarknadkräver en mer differentierad och marknadsanpassad lönepolitik och att mankommer till rätta med förhandlingsförhållandena som på olika avtalsområden harblivit närmast kaotiska. Till frågan om den bristande respekten för ingångnaavtal återkommer utskottet i det följande. I propositionen har regeringen visat ett nyvunnetutbudsekonomiskt intresse. Detta tar sig till stor del uttryck med olika interventionistiska grepp detaljstyra utvecklingen i arbetslivet.Men det är allmänna ekonomisk-politiska åtgärder som krävs för att skapa balanspå arbetsmarknaden. De grundläggande problemen kan aldrig lösas medarbetsmarknads- eller regionalpolitik. Arbetsmarknadspolitiken skall vara ettslags smörjmedel genom att medverka till att arbetslösa får nya arbeten ochtill att lediga arbeten besätts. Den skall hjälpa dem som har svårt att fåfotfåste på arbetsmarknaden till den utbildning och de förutsättningar somkrävs i övrigt. Däremot är det inte en uppgift för statsmakterna ocharbetsmarknadsbyråkratin att kontrollera och styra allt som händer på arbetsmarknadenoch i arbetslivet. Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi66 (m) iaktuella delar har anfört bör delges regeringen. Motionerna Fi70 (mp) och Fi73(c) avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med de ovan gjorda uttalandena. Arbetsmarknadspolitikensförutsättningar och l989/90:AU4y inriktning och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens förutsättningaroch inriktning som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"aktuella delarna" bort ha följande lydelse; Samhället måste ha en god arbetsmarknadspolitisk beredskapför att möta konjunkturnedgångar och de krav som strukturförändringar inomnäringslivet ställer. Målsättningen att alla skall beredas arbete måste liggafast. Det är från denna utgångspunkt viktigt att bredda och differentiera delokala arbetsmarknaderna i olika delar av , så att människorna harvalmöjligheter. Tillgången på arbete eller utbildning är en väsentligförutsättning för andra levnadsvillkor och styr möjligheterna att nå en positivsamhällsutveckling. Den förda ekonomiska politiken har varit starktkoncentrationsdrivande och har kraftigt förstärkt de regionala obalanserna medalltmer accentuerade problem både i avfolkningsbygder och inflyttningsorter somföljd. I expansionsorter har uppstått en överhettad arbetsmarknad medlöneglidning och inflation. I andra områden råder långsammare tillväxt,stagnation eller rent av recession. Sammanfattningsvis har regeringspolitikengynnat storföretag och expansiva områden på småföretagens och på de regionaltutsatta områdenas bekostnad. Med tillstyrkan av motion Fi73 (c) i här redovisad delföreslår utskottet att vad ovan anförts om arbetsmarknadspolitikens förutsättningaroch inriktning ges regeringen till känna. Arbetsmarknadspolitikens inriktning och förutsättningar () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens förutsättningar och inriktningsom börjar med "Den problematik" och slutar med "behandladedelarna" bort ha följande lydelse; de gröna framhåller i motion Fi70 att ökadarbetstillfredsställelse bl.a. innebär att vi kan påverka vårt arbete och dessinriktning, att vi kan se resultat av våra ansträngningar, att arbetet somhelhet blir begripligt. Det skulle med all säkerhet minska stress påarbetsplatserna och därmed minska frånvaron och öka produktiviteten. En viktig orsak till hög frånvaro bland ungdomar är att demed sin genomsnittligt höga utbildning har stora förväntningar på meningsfullaarbeten med hög arbetstillfredsställelse, som sviks i de ofta enahanda ochmonotona arbeten som de erbjuds. Arbetsledningarna inom såväl det privata näringslivet somden of fentliga sektorn måste beakta dessa frågor på ett helt annat sätt . Här finns en utomordentligt viktig mänsklig potential som ligger i träda. Dessutom är det samhällsekonomiskt orimligt och inef fektivt att investera i utbildning och förhoppningar som inte kan infrias. Utskottetansluter sig till de ovan återgivna synpunkterna och före- 1989/90:AU4y slår ienlighet med yrkandet i motion Fi70 att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om arbetstillfredsställelse och möjligheter attge ungdomar arbeten i paritet med deras kunskaper. Beträffande de i motionerna Fi66 (m) och Fi73 (c)framställda yrkandena om arbetsmarknadspolitikens inriktning föreslås intenågon åtgärd, i den mån de inte kan anses besvarade med de här gjordauttalandena. , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Förhandlingsregler ochstrejkskadestånd som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"aktuella delarna" bort ha följande lydelse; Ingångna avtal på arbetsmarknaden måste respekteras. Denomfattning de olovliga konflikterna har fått visar att nuvarande sanktioner ärklart otillräckliga. De skadestånd som kan dömas ut bör höjas till ,dvs. det belopp som regeringen föreslog i proposition 1989/90:114 om allmäntlönestopp. Det bör uppdras åt regeringen att återkomma till riksdagenmed förslag till ändring av gällande lagreglering, dvs. Denna lagstiftningsåtgärd kan vidtas utan föregåendeutredningsarbete. Med denna tillstyrkan av yrkandet i motion Fi66 (m)tillgodoses i sak även yrkandet i fp-motionen Fi68 om att 200-kronorsregelnskall utgå ur medbestämmandelagen. Yrkandet i motion Fi73 (c) behöver medhänsyn till vad som anförts inte föranleda någon åtgärd. Yrkandet ivpk-motionen Fi65 avstyrks. (), (), KerstiJohansson (c) och () anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet Förhandlingsregler och strejkskadestånd som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "aktuella delarna" bort haföljande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion Fi68 (fp) att dens.k. 200-kronorsregeln i medbestämmandelagen kan upphävas utan att föregås avnågot utredningsarbete. Regeringen bör omgående lägga fram förslag till ensådan lagändring. Med en sådan lagstiftningsåtgärd tillgodoses syftet med denlagändring som föreslås i motion Fi66 (m). Yrkandet i motion Fi65 (vpk)avstyrks. 1 den i propositionen anmälda utredningen om spelreglernapå arbetsmarknaden bör det vara angeläget att komma in på de störningar påarbetsmarknaden som påtalats i motion Fi73 (c). Vad utskottet anfört börregeringen underrättas om. Förhandlingsregleroch strejkskadestånd i989/90:AU4y (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Förhandlingsregler och strejkskadestånd som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "aktuella delarna" bortha följande lydelse: I propositionen upplyser arbetsmarknadsministern att ensärskild utredare tillsätts med uppgift, som det heter, att söka förbättraspelreglerna på arbetsmarknaden. De tilltänkta förbättringarna består bl.a. iatt strejkböterna skall höjas och förhandlingsverksamheten få en starkarestatlig styrning. Liksom vpk kan utskottet inte ställa sig bakomutredningsuppdraget. Det är i stället skattesystem och samhällets fördelningspolitiksom måste revideras. De arbetandes fackliga organisationer måste få ökadedemokratiska rättigheter på arbetsplatserna att hävda medlemmarnas intressen.Först när ett sådant läge har inträtt kan det bli jämbördiga förhandlingar påarbetsmarknaden med resultat att man får avtal som är rimliga och rättvisa ochdärmed kommer att respekteras. Med tillstyrkan av vpk-motionen Fi65 i nu refererad delföreslår utskottet att ger sin anslutning till vad ovan anförts och iett uttalande ger regeringen detta till känna. (), (m), (),(), () och () anseratt den del av utskottets yttrande i avsnittet Deltidsarbetslöshet som börjarmed "Deltidsarbetslösheten behandlades" och slutar med "aktuelladelen" bort ha följande lydelse; Utskottet vill i likhet med motion Fi73 (c) framhållavikten av en flexibel arbetstid och vikten av att arbetstiden så långt möjligtanpassas efter den enskildes behov. Utskottet anser att staten självklart börrespektera även dem som önskar deltidsarbete. För dem som önskar heltidsarbetebör målsättningen också vara heltidsarbete. Av ekonomiska och sociala skäl ärdet särskilt angeläget att samhällets insatser inriktas mot att bereda de unganytillträdande på arbetsmarknaden heltidstjänster. Utskottet vill dock strykaunder att kommuner och landsting måste få sådana ekonomiska förutsättningar attde kan motsvara berättigade krav på heltidstjänster. Att som regeringen görhota med tvingande lagregler är ingen lösning på detta problem. Vad utskottetanfört med tillstyrkan av motion Fi73 (yrkande 9) bör ges regeringen tillkänna. , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet förvaltningskostnader som börjar med "Utskottet tillstyrker" ochslutar med "sida" bort ha följande lydelse; , -, Utskottetansluter sig till medelsberäkningen i motion Fi67 (m). Medhänvisning till att utskottet anser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett samlat förslag till hur flyktingar och invandrare på ett bättre sätt äni dag skall kunna komma in på arbetsmarknaden, är någon extra medelsanvisningnu för arbetsförmedlingens flyktinginsatser inte erforderlig. Vidare anserutskottet att arbetsmarknadsverkets kostnader för den utökade verksamheten medjobb-klubbar bör rymmas inom ramen för ordinarie anslag. Med avstyrkande avdessa punkter i propositionens anslagsframställning liksom av motsvarandeyrkanden i motionerna Fi68 (fjp) och Fi73 (c) föreslår utskottet således att anslagettillförs ytterligare 15 milj.kr. för den terminalanskaf&iing regeringen harföreslagit. och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader som börjar med "Utskottet tillstyrker" ochslutar med "sida" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till uppfattning ombehovet av ytterligare medel till förvaltningskostnaderna, dvs. att 45 milj.kr.bör anvisas för försöken med jobb-klubbar m.m. och anskaffning av terminaler.Yrkandena i motionerna Fi67 (m) och Fi73 (c) avstyrks i den mån de intetillgodoses med vad nu föreslagits. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet förvaltningskostnadersom börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse; Utskottet tillstyrker förslaget i motion Fi73 (c) om attanslaget till arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader förstärks med 40milj.kr. Beloppet avser verksamheten med jobb-klubbar och ökade insatser frånarbetsförmedlingens sida för flyktingar och invandrare. När det gällerjobb-klubbarna och andra jobbsökaraktiviter bör den nu aktuellamedelstilldelningen, såsom anförs i motionen, i första hand komma de län tillgodo som har lägst sysselsättningsgrad och störst arbetslöshet. Yrkandena imotionerna Fi67 (m) och Fi68 (fp) avstyrks i den mån de inte tillgodoses medvad nu anförts. Insatser för flyktingar och invandrare (), (), (m),(), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet förvaltningskost nader som börjar med "Det bör" och slutar med "Fi73 (fp)"bort ha följande lydelse: jo I likhetmed motionärerna anser utskottet att de ansvariga myndig- 1989/90:AU4y heternainom ramen för de ekonomiska resurser statsmakterna ställer till derasförfogande måste intensifiera sina ansträngningar för att hjälpa människor påflyktingförläggningarna att snabbare komma ut i arbete. Arbetsförmedlingarnabör dock få friare händer att disponera anvisade medel och i störreutsträckning söka otraditionella metoder. Regelsystemet får inte utgöra hinder för en snabbarbetsplacering. Det är nödvändigt att man redan på förläggningarna inventerarflyktingarnas utbildningsbakgrund och erfarenheter, så att de möjligtkan få arbete, alternativt hjälp med kompletterande utbildning. Arbet.sgivarna har också sitt ansvar att ta i samband medaktuella arbetsplaceringar. Den grupp invandrare som fått sin utbildning ihemlandet möter ofta tvivel om användbarheten av denna utbildning. Sådanainvandrare behöver hjälp att höja sin trovärdighet inför presumtivaarbetsgivare. En nyckel till inträde på den svenska arbetsmarknaden ärgoda kunskaper i svenska språket. Det är därför viktigt att invandrarna lär sigsvenska. De grupper, t.ex. utländska akademiker, som behöver särskildspråkträning bör kunna få hjälp härtill av arbetsmarknadsmyndigheterna. Ävenprovanställning bör kunna komma i fråga, liksom möjligheter att genomobjektiva tester visa sina kunskaper. De invandrare som inte fått arbete redan undertörläggningsvistelsen bör efter kommunplaceringen få hjälp att välja olikaalternativ, t.ex. en kombination av arbete och svenskundervisning. Utskottet konstaterar slutligen att medan landet hararbetskraftsbrist och fortsatt högkonjunktur sitter flera tusen människor utanarbete på våra mottagnings- och flyktingförläggningar.