yttr · GD05JoU7 · 1989-12-31 00:00:00 — Reformerad inkomst- och företagsbeskattning samtmervärdeskatt 1989/90 JoU7y Skatteutskottethar berett jordbruksutskottet m.fl. utskott tillSlle att avgeyttrande över propositionerna 1989/90:110 om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning samt 1989/90:111 om reformerad mervärdeskatt m.m. jämtemotioner. Jordbruksutskottetbehandlar i detta yttrande främst regeringens förslag i proposition1989/90:110 om skogsbeskattningen och i proposition 1989/90:111 om koldioxid-och svavelskatt jämte följande motioner. 1989/90.Skl08av m.fl. (m) vari yrkas 14.att beslutar att införa en koldioxidutsläppsrelaterad punktskatt ienlighet med vad som anförts i motionen, 18.att beslutar attbränsle för utrikes sjö- eller flygfart inte skall belastas med koldioxidskatt, 19.att beslutar införaen schabloniserad koldioxidskatt på bränsle för inrikes flygtrafik i enlighetmed vad som anförts i motionen, 22.att beslutar attinföra en svavelavgift i enlighet med vad som anförts i motionen, 23.att beslutar attinrätta en särskild fond för att administrera influtna svavelavgjfter, 24.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande fondmedlensanvändningssätt. 1989/90:SkllOav Qaes Roxbergh m.fl. (mp) vari yrkas 4.att beslutar införaen koldioxidskatt på /kg från och att skatten sedan höjsfr.o.m. 1992 med /kg /kg , 5.att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om framtida koldioxidskatt på torv, 6.att beslutar attkoldioxidskatt skall tas ut även på fossila bränslen som används för produktionav elkraft, 10.att hos regeringen begär förslag på beskattning även av den utrikesflygtrafiken i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 1989/90. 11. attriksdagen hos regeringen begär att regeringen utreder frågan 1989/90:JoU7y om hur en koldioxidskatt på fossila drivmedel inom sjöfarten kan utformas isyfte att återkomma med ett sådant förslag till , 12. att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om vikten av internationella initiativ och förhandlingar i syfte att minska utsläpp av luftföroreningar från fartyg, 15. att beslutar att ensvavelskatt på 50 krAg svavel införs i enlighet med vad som anförts i motionen, 16. att i enlighet med vadsom anförts i motionen hos regeringen begär förslag om medel för att få tillstånd en radikal minskning av svavelutsläppen från industriella processer. 1989/90:Skll3 av m.fl. (c) vari yrkas 17. att beslutar att koldioxidskatt skall utgåpå motoralko holer baserade på fossila bränslen, 18. att som sin mening ger regeringen till kännaatt koldioxidavgift skall utgå för bränslen som utnyttjas för elproduktion i enlighet med vad som anförts i motionen. Därest detta yrkande ej vinner bifall beslutar att biobränslen och fiärrvärme skall undantas från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Sk304 av och ()vari yrkas att beslutar avveckla skogsvårdsavgiften. 1989/90:Sk311 av och (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsvårdsavgiftens avskaffande. 1989/90:Sk324 av () vari yrkas attriksdagen beslutar avveckla skogsvårdsavgiften. 1989/90:Sk337 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsvårdsavgiftens avskaffande. 1989/90:Sk338 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att skogsvårdsavgiften upphör från den . 1989/90:Sk349 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att avskaffa skogsvårdsavgiften fr.o.m. . l989/90:Sk377 av m.fl. (fp) vari yrkasatt beslutar sänka skogsvårdsavgiften från 0,8 %o till 0,5 %o.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo310. 1989/90:Sk378 av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att skogsvårdsavgiften slopas fr.o.m. den 1 Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo312. 1989/90:Sk383 av m.fl. (c) vari yrkasatt beslutar avskaffa skogsvårdsavgiften. 1989/90:Sk392av m.fl. (mp) vari yrkas 1989/90:JoU7y 12. att beslutar införa en råvaruskatt påfossila bränslen motsvarande /kWh av bränslets energiinnehåll och enkoldioxidskatt på samma bränslen på /kg koldioxid från den 1 juli 1990.Skatten skall uttas även på bränslen som används i elproduktion. 1989/90:Sk411 av m.fl. (c) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att skogsvårdsavgiften upphör från den 1 Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo315. 1989/90:Sk412 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skogsvårdsavgiften skall upphöra. Motiveringen återfinns imotion 1989/90:Jo243. 1989/90:Sk428 av () vari yrkas 1. att beslutar avskafe skogsvårdsavgiften. 1989/90:Sk429 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär total översyn av skogsvårdsavgifterna i enlighetmed vad som anförts i motionen. 1989/90:Sk434 av m.fl. (c) vari yrkas 4. att beslutar införa punktskatter m.m., enligtde riktlinjer för energibeskattning som utformats i motion 1989/90:Sk24 ochbetänkandet 1989/90:SkU10. 1989/90:Sk443 av m.fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att små biotoper undantas frånskogsvårdsavgiften. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo873. 1989/90:Sk448 av m.fl. (c, m) vari yrkas attriksdagen beslutar att avskaffa skogsvårdsavgiften fr.o.m. årsskiftet19901991. 1989/90:Sk450 av och ()vari yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av skogsvårdsavgiften, vilket finansierasgenom motsvarande minskningar i eventuell bidragsgjvning till skogsbruket. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo271. 1989/90:Sk660 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det i motion1989/90:N446 yrkande 1 begärda åtgärdsprogrammet skall innebära att riktlinjerför en miljöanpassad energibeskattning fastläggs som bygger på punktbeskattning,koldioxidavgift och stimulerar effektiv användning och produktion av energi,såsom utnyttjande av inhemsk förnybar energi som biobränslen, vind och sol,samt avskaffande av mervärdeskatten på energi. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:N446. l989/90:Sk686av m.fl. (mp) vari yrkas att 1989/90:JoU7y beslutar vad i motionen anförts om införande av miljöavgifter på inrikesflygtrafik. l989/90:Sk698 av m.fl. (c) vari yrkas 2. attriksdagen beslutar införa en miljöavgift på svavel i enlighet med vadsom i motionen anförts. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Fi213. aktionsprogram mot luftföroreningar ochförsurning (LUFT 90) m.m. framhåller i sitt aktionsprogram motluftföroreningar och försurning att en begränsning av koldioxidutsläppen ienlighet med miljömålen förutsätter att energihushållningen förbättras och attförnybara energislag används i betydande omfattning. Åtgärder med dennainriktning bidrar inte bara till att begränsa koldioxidutsläppen utan harfördelar med hänsyn till flera miljömål. En minskad energianvändning innebärt.ex. mindre utsläpp med global, regional och lokal påverkan. Det innebär iallmänhet också mindre effekter vid utvinning och uttag av olika bränslen ochmindre avfall. lämnar ett antal förslag som syftar till enbegränsning av de kJimatpåverkande utsläppen. Beträffande utsläppen av svavel framhållernaturvårdsverket att den av regeringen föreslagna svavelskatten (se kommandeavsnitt) samt en av verket föreslagen minskning av svavelhalten i dieselbränslesammantaget kan väntas minska de totala svaveldioiddutsläppen med ca 75 %räknat mellan och . En fortsatt minskning avsvaveldioxidutsläppen från industrins processer föreslås med sikte på reduktion . Med hänsyn till att miljöavgiftsutredningen skalllämna förslag rörande avgifter på utsläppen av bl.a. svavel frånindustriprocesser i sitt slutbetänkande tar inte nu ställningtill viss kompletterande avgift på svavelutsläppen från industrin. Inga förslagtill nya åtgärder för att begränsa svaveldioxidutsläppen från förbränning ifasta anläggningar lämnas. Enligt bör man följa effekterna avsvavelskatten. Om utfallet blir sämre än förmodat får man övervägakompletterande åtgärder. Med hänsyn till att skärpte måletbeträffande begränsning av svaveldioxidutsläppen till minskning mellan år1980 och anser att de generella svavelkrav sombeslutades bör införas något snabbare än vad som förutsattes i tidigareaktionsplan 1987. Beträffande sjöfartens miljöpåverkan ansernaturvårdsverket det vara av största vikt att den linje som sjöfartsverketdriver att få till stånd internationella regler som begränsarutsläppen från fartyg fullföljs. Man måste räkna med att det tar relativtlång tid innan man åstadkommitnödvändiga överenskommelser som det är svårt 1989/90:JoU7y att införanationella obligatoriska krav. föreslår att hamnavgifternaskall differentieras med hänsyn till fartygens miljöprestanda. Med hänsyn tillatt miljöavgiftsutredningen skall lämna förslag rörande ekonomiska styrmedelför att begränsa sjöfartens utsläpp av luftföroreningar avstår naturvårdsverketfrån att lämna förslag i detta hänseende. (), tillkallad av chefen förmiljö- och enerdepartementet, har att redovisa sittslutbetänkande. aktionsprogram redovisades den 30 mars1990 och bereds inom . Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen attförelägga en miljöpolitisk proposition medutgångspunkt bl.a. i nyssnämnda aktionsprogram. I sammanlagt 16 motioner framförs synpunkter påskogsvårdsavgiften. I flertalet av dessa motioner yrkas att skogsvårdsavgiftenskall avskaffas. Vissa motionärer understryker även att de bidrag tillskogsbruket som finansieras med avgiften bör slopas (Sk304 (c), Sk311 (m),Sk324 (c), Sk337 (m), Sk338 (c), Sk349 (c), Sk378 (m) yrkande 1, Sk383 (c),Sk411 (c) yrkande 1, Sk412 (c), Sk428 (m) yrkande 1, Sk448 (c, m) och Sk450 (m)yrkande 3). Enligt motion Sk377 (fp) bör besluta attskogsvårdsavgiften skall sänkas till 0,5 %o. I motion Sk429 (vpk) framhållsbehovet av en allmän översyn av skogsvårdsavgiften och i motion Sk443 (vpk)föreslås att små biotoper, intressanta av naturvårdsskäl, skall undantas frånskogsvårdsavgift. Utskottet har i samband med behandlingen av statsbudgetenför /91, nionde huvudtiteln, behandlat vissa frågor angåendestatliga bidrag till skogsbruket och deras finansiering (1989/90:JoU14).Utskottet hänvisade till regeringsförklaringen varistatsministern uttalade att skogspolitikens mål och medel för ökad tillväxtskall utvärderas utifrån de förändrade krav som miljöpolitiken ställer.Utskottet konstaterade att det var naturligt att även finansieringsfrågornagenomgås i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sk304, Sk311, Sk324, Sk337, Sk338, Sk349, Sk378 yrkande 1,Sk383, Sk411 yrkande 1, Sk412, Sk428 yrkande 1, Sk443, Sk448 och Sk450 yrkande3. Med detanförda avstyrks även motion Sk377. Motion Sk429 kan i allt väsentligt anses tillgodosedd medvad utskottet anfört ovan beträ&nde den aviserade utvärderingen av skogspolitikensmål och medel och bör inte föranleda någon vidare åtgärd. Utskottet har för sin del ingen erinran mot deöverväganden som redovisats i regeringens förslag om den framtida skogsbeskattningen. Koldioxid-och svavelskatt m.m. l989/90.JoU7y I motion Skl08 (m) yrkande 14 delvis framhålls att grundenför den svenska energibeskattningen bör vara en skatt på emissioner av koldioxid.Riksdagen bör därför införa en koldioxidutsläppsrelaterad punktskatt, ochskatten bör omfatta alla förbränningsanläggningar och tas ut vid försäljning avbränsle på samma sätt som sker med punktskatterna på energi. I motion SkllO(mp) yrkande 4 hemställs att beslutar att införa en koldioxidskattpå /kg från . Den föreslagna nivån på skatten är enligtmotionärerna acceptabel som ett första steg. Avgiften bör fr.o.m. år 1992höjas med /kg /kg . En sådan successivhöjning av avgiftsnivån är motiverad med hänsyn till att koldioxidutsläppenmåste minska. I motion Sk392 (mp) yrkas att en koldioxidskatt på /kgkoldioxid införs för fossila bränslen (yrkande 12 delvis). I motion Sk434 (c)yrkande 4 delvis ftamförs krav på en miljöanpassad punktbeskattning som bl.a.omfattar koldioxidskatt. Samma krav återkommer även i motion Sk660 (c) delvis.Motionärerna förordar bl.a. att skatteuttaget på energi skall bygga påmiljöanpassad punktbeskattning, kombinerat med bl.a. en koldioxidavgift påminst /kg koldioxid. Detta gynnar effektivisering och begränsning avutsläpp i produktion, distribution och konsumtionsled. Vid behandling av miljöpolitiken inför1990-talet (JoU 1987/88:23, rskr. 373) konstaterade jordbruksutskottet attnågra åsiktsskillnader inte föreligger om nödvändigheten av att minskaluftföroreningarna. fastslog bl.a. att regeringen borde klarläggaenergianvändningens effekter på koldioxidhalten i atmosfåren och utarbeta ettprogram för att minska utsläppen till vad naturen tål. Som ett nationelltdelmål borde anges att koldioxidutsläppen inte borde ökas utöver den nivå de dåhade. Ekonomiska styrmedel borde i ökad omfattning komplettera de nuvarandestyrmedlen. Avgifter på förorenande utsläpp borde successivt kunna införas därså var praktiskt möjligt och där sådana avgifter gav avsedd effekt på miljön. Utskottet anser i likhet med regeringen att enkoldioxidskatt bör införas och att det skattepliktiga området bör omfatta debränslen som vid förbränning tillför fossilt bundet kol till kretsloppet mellanatmosfären och biomassan. Koldioxidskatten bör som föreslagits motsvara 25öre/kg utsläppt koldioxid. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag i ifrågavarande del samt avstyrker motionerna Skl08 yrkande 14 imotsvarande del, SkllO yrkande 4, Sk392 yrkande 12 i motsvarande del, Sk434yrkande 4 i motsvarande del och Sk660 i motsvarande del, samtliga i den mån deinte tillgodoses genom regeringsförslaget. I motion Skl08 (m) framhålls att koldioxidskatten böromfatta alla koldioxidemissionerfrån fossila bränslen. Det innebär att även råolja ochspillolja bör beskattas (yrkande 14 delvis). (mp)yrkande 6 skall koldioxidskatt även tas ut på fossila bränslen som användsför produktion av elkraft. Motionärerna i motion Skll3 (c) 6 yrkande 18anser att en lika beskattning av bränslen måste ske oavsett om deutnyttjas för produktion av el eller värme. Detta innebär bl.a. 1989/90:JoU7y att en koldioxidavgift skall utgå för bränslen som utnyttjas förelproduktion. Därest detta yrkande ej vinner bifall bör biobränslenoch fjärrvärme undantas från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen. Avsikten med koldioxidskatten är i första hand att minskakoldioxidutsläppen. Som anförs i propositionen är det väsentligt att dä iförsta hand skattebelägga de produkter som står för den största sammantagnaandelen utsläpp. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet att skälkan finnas att senare överväga en utvidgning av det skattepliktiga områdettill t.ex. råoljor och spilloljor. Ett eventuellt förslag om sådan utvidgningmåste dock föregås av en kartläggning av ett sådant förslags konsekvenser.Utskottet avstyrker således motionerna Skl08 yrkande 14 i motsvarande del,SkllO yrkande 6 och Skll3 yrkande 18. I motion Skl08 (m) framhålls att etanol och metanol iSverige huvudsakligen framställs från icke-fossila råvaror. I den mån fossilaråvaror helt eller delvis används måste koldioxidskatt erläggas (yrkande 14delvis). Även i motion Skll3 (c) yrkas att koldioxidskatt skall utgå påmotoralkoholer baserade på fossila bränslen (yrkande 17). I propositionen framhålls att beskattning avmotoralkoholer beroende på hur de framställs inte är en lämplig lösning.Antingen skall dessa skattebeläggas oberoende av framställningssätt eller heltundantas. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet attanvändningen är så begränsad att dessa bränslen bör undantas från beskattning.Ett undantag för dessa bränslen torde dessutom främja utvecklingen av förnybaramotorbränslen. 1 propositionen understryks för övrigt att en utveckling mot enbetydande användning av fossilbaserade motoralkoholer bör föranleda enomprövning av detta ställningstagande. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Skl08 yrkande 14 i motsvarande del och Skll3 yrkande 17. Två motioner tar upp frågan om en framtida koldioxidskattpå torv. I motion Skl08 (m) framhålls att torvbränslen utgör ett särfall. Torvkan i strikt mening inte betraktas som ett fossilt bränsle men det finns mångalikheter. Man kan enligt motionärerna hävda att det vid måttligt uttag av torvsker en nettotillväxt av torvtillgångarna i . finns det medhänsyn till de stora miljövärdena anledning att ha en försiktig inställningtill exploatering av de svenska torvtillgångarna. Regeringen bör därför tainitiativ till en fortsatt utredning angående framtida koldioxidbaseradbeskattning avseende torv (yrkande 14 delvis). Enligt motionärerna i motionSkllO (mp) bör även torveldning beläggas med koldioxidskatt. Vidtorvbrytning uppkommer metanutsläpp som bidrar till den s.k. växthuseffekten.Effekten motsvaras av den som åstadkoms av den koldioxid som uppkommer vidförbränning av torven. Regeringen bör återkomma med förslag tillkoldioxidavgift även på torv om torveldningen tenderar att öka i någonbetydande grad (yrkande 5). Somframhålls i propositionen råder stor osäkerhet om nettoeffekten 7 avutsläppen av bl.a. koldioxid vid brytning och förbränning av torv. Miljöavgiftsutredningenanser att torv under en övergångstid bör un- 1989/90:JoU7y En skatt på torv skulle enligt utredningen förändra de ekonomiska förutsättningarna för torvanvändare och torvproducentersamtidigt som stora investeringar, delvis med statligt stöd, hargjorts. Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet att ettförslag om koldioxidskatt på torv förutsätter en närmare utredning av frågan.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna Skl08yrkande 14 i motsvarande del och SkllO yrkande 5. I motion Skl08 (m) yrkande 19 framförs krav på enschabloniserad koldioxidskatt på bränsle för inrikes flygtrafik. Enligtmotionärerna skall man så nära som möjligt följa den verkligabränsleförbrukningen för aktuell plantyp. Skatten skall motsvara /kg koldioxid.Däremot anser motionärerna att den utrikes flygfarten inte skall belastas medkoldioxidskatt (yrkande 18 delvis). I motion Sk686 (mp) delvis framhålls attdagens lagstiftning om miljöskatt på inrikes flygtrafik inte tillämpas påkoldioxid. För att utvecklingen skall gå i rätt riktning kräver motionärernaatt koldioxidavgift införs på inrikes flygtrafik. Motionärerna föreslår enavgift på /kg. Enligt motion SkllO (mp) skall flyget belastas med sammamiljöskatter och miljöavgifter som andra trafikslag. En koldioxidskatt förutrikesflyget motsvarande den för inrikesflyget bör enligt motionärernainföras. Skatten kan baseras på exempelvis undervägs- eller landningsavgifter,och avgiftsnivån bör vara densamma som för inrikesflyget. Avgiftsnivån börhöjas med motsvarande /kg koldioxid och år till /kgår 1995. Regeringen bör återkomma med ett förslag (yrkande 10). I propositionen föreslås att koldioxidskatt införs påinrikes flygtrafik. Skatten tas ut i den ordning som gäller för uttagande avbefintlig miljöskatt på utsläpp av kolväten och kväveoxider enligt lagen(1988:1567) om miljöskatt på inrikes flygtrafik. Skatten motsvarar /kgförbrukat flygbränsle. Skatten tas ut efter flygplanstyp och förbrukad mängdflygbränsle och schablonberäknas efter den aktuella flygplanstypensgenomsnittliga bränsleförbrukning. anser att regeringensförslag till koldioxidskatt på bränsle för inrikes flygtrafik i allt väsentligttillgodoser motion Sk686 i motsvarande del. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag i denna del och avstyrker detta motionsyrkande. Vidareavstyrks motion Skl08 yrkande 19. har tidigare framhållit att luftfartensmiljöpåverkan har viktiga internationella aspekter. internationellaåtaganden på luftfartens område utgör emellertid ett hinder mot att beläggaden utrikes luftfarten med pålagor liknande dem för den inrikes trafiken(1988/89:JoU3y). Frågan om koldioxidskatt på bränsle för utrikes flygtrafik ärföremål för miljöavgiftsutredningens överväganden. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Skl08 yrkande 18 i motsvarande del och SkllO yrkande 10. I motion Skl08 (m) yrkas att utrikes sjöfart inte skallbelastas med 8 koldioxidskatt (yrkande 18 delvis). Motionärerna i motionSkllO (mp) anser att koldioxidskattenskall omfatta sjöfarten. Det ankommer på 1989/90:JoU7y regeringen att utredaoch möjligt föreslå införandet av en koldioxidskatt på fossiladrivmedel inom sjöfarten (yrkande 11). Motionärerna framhåller även attregeringen bör driva frågan om miljöskatt på sjöfartens område i internationellafora. Internationella initiativ och förhandlingar är mycket viktiga för attminska luftföroreningarna från fartyg (yrkande 12). Ilikhet med föredragande statsrådet anser utskottet att det är angeläget attbegränsa svavelutsläppen från sjöfarten. Åtgärder avseende sjöfartenssvavelutsläpp bör utformas i ett internationellt samarbete om någon miljöeffektskall kunna uppnås. Utskottet erinrar om att har i uppdrag attföreslå åtgärder mot sjöfartens miljöpåverkan. Enligt uppgift kommer dettauppdrag att redovisas . När det gäller bunkeroljor kommermiljöavgiftsutredningen att återkomma till frågan om beskattning av dessabränslen i sitt slutbetänkande. Utskottet anser att ett ställningstagande idessa frågor bör avvaktas och är således inte berett att tillstyrka de förslagom koldtoxidskatt m.m. som föreslås i motionerna Skl08 yrkande 18 i återståendedel och SkllO yrkandena 11 och 12. Utskottet avstyrker motionerna i berördadelar. Imotion Skl08 (m) framhålls att den av regeringen föreslagna svavelskattenvisserligen kommer att ha en styrande effekt men att influtna medel tillfallerstatskassan. I stället för en svavelskatt bör därför en svavelavgift införas.Intäkterna från en sådan avgift bör återföras till miljöförbättrande åtgärder(yrkande 22). En särskild fond bör enligt motionärerna skapas för attadministrera influtna medel. bör vara huvudman för dennafond. Fonden bör inte ackumulera kapital (yrkande 23). De influtnafondmedlen bör i första hand användas för sjö- och skogsmarkskalkning, åtgärderför att förbättra vattenkvaliteten i försurningsskadade vattentäkter samtforskning (3Tkande 24). Motionärerna i motion SkllO (mp) instämmer i regeringensförslag att införa en svavelskatt av miljöskäl på alla svavelhalti-ga bränslen(med svavelhalt). Motionärerna anser dock att den föreslagna nivånpå 30 krAg svavel är för låg. Med hänsyn till det mycket allvarligaförsurningsläget i mark och vatten föreslås att en skatt på 50 krikg svavelinförs (yrkande 15). Beträffande de industriella processernas framtidasvavelbeskattning lämnar regeringen inga förslag utan hänvisar till att frågankommer att behandlas i miljöavgiftsutredningen. Oavsett om utredningen läggerfram något förslag i frågan är det enligt motionärerna angeläget att regeringenåterkommer med förslag till åtgärder för att fa en radikal minskning avsvavelutsläppen från industriella processer (yrkande 16). I motionerna Sk660(c) delvis och Sk698 (c) yrkande 2 framförs krav på en avgift på utsläpp avsvavel i samband med förbränning. Motionärerna förordar ett skatteuttag påenergi som bygger på miljöanpassad punktbeskattning, kombinerat ined bl.a.avgifter på svavel. Detta gynnar effektivisering och begränsningav utsläpp i produktion, distribution och konsumtionsled 1989/90:JoU7y samtidigtsom möjligheterna att nå målet om en hållbar utveckling med ekologisk balansökar. Vid behandling av miljöpolitiken inför1990-talet (JoU 1987/88:23, rskr. 373) konstaterade jordbruksutskottet attnågra åsiktsskillnader inte förelåg i fråga om nödvändigheten av att bl.a.minska de försurande utsläppen. Målet måste vara att utsläppen nedbringastill en nivå som naturen tål och som medger en god livsmiljö. Riksdagenfastslog bl.a. att de svenska utsläppen av svavel skall minska till år1995, räknat års nivå. fastställdes ett mål attsvavelutsläppen skulle minskas års nivå fram . Mot bakgrund av det anförda har utskottet inget att erinramot den av regeringen föreslagna skatten på svavel i kolbränsle och olja samttorvbränsle.