yttr · GD05FiU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Det är dåfördelaktigt att koncentrera prishöjningarna till sådana områden där de ledertill ett ändrat konsumtionsmönster och därigenom får positiva effekter urmiljösynpunkt. Utöver höga och styrande råvaru- och miljöskatter kan sedanmervärdeskatten ses som en skatt som huvudsakligen har betydelse somfinansieringskälla. Det kan också hävdas att även om finansiering saknaskommer prisnivån att drivas upp via en förstärkt efterfrågan. Detta leder tillatt den underliggande inflationstakten drivs upp. Det är därför viktigt attförslagen i skattereformen är finansierade fullt ut. Utskottet anser det inte välbetänkt att i finansieringenav skattereformen räkna in så kallade dynamiska effekter. Människors handlingsmönsterefter skattereformen kan förväntas ändras på två sätt: Människor kan välja mer fritid genom att en kortarearbetstid ger oförändrad nettoinkomst som man själv kan minskaeffekten av höjningen av indirekta skatter genom en livsföring som hushållarmed knappa resurser. Detta är den så kallade inkomsteffekten. Människor kan också anse det lönt att öka sin insats avlönearbete eftersom de får behålla mer av extraförtjänsten. Det är därvid storrisk att de ökar sin konsumtion och därmed förbrukningen av materiellaresurser. Detta är den så kallade substitutionseffekten. Enligt utskottets mening är det omöjligt att avgöravilken av dessa effekter som kommer att väga tyngst. Erfarenheter inte minstfrån visar att man bör vara försiktig med att kalkylera med dynamiskaeffekter som ett led i finansieringen av en skattereform. Utskottet avstyrkerdärför från att räkna in sådana effekter i finansieringen. En positiv effekt av skattereformen kan bli attmarknadsekonomin i vissa hänseenden kan komma att fungera bättre. Som framhålls i 30 kompletteringspropositionenoch i motion Sk89 har dagens skattesy- stemsuccessivt kommit att innebära att skattehänsyn i alldeles för hög1989/90:FiU6y utsträckning styr ekonomiska beslut både i företag och hoshushåll på bekostnad av samhällsekonomiskt korrekta signaler. Det föreslagnaskattesystemet bör medföra att ett stort antal snedvridningar och felaktigheteri användningen av resurser försvinner. Inte minst viktigt är att effektiviteteni användningen av kapital kommer att öka när inlåsning av gamla vinstmedelminskar som en följd av den nya företagsbeskattningen. Vad utskottet anförtmed anledning av propositionen och motion Sk89 yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna. Förslagets samhällsekonomiska effekter samt förslagetskostnader och finansiering (vpk) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnitten Förslagets samhälbekonombka effektersamt Förslagets kostnader och finansiering börjar med "Dengenomgripande" och slutar med "och kapital" bort ha följandelydelse: vill erinra om att regeringens ochfolkpartiets förslag till skatteomläggning kommer avomfördelning av resurser från arbetare och offentlig verksamhet till kapitaloch efter en period av en generös lönepolitik gentemot höglöne- och mellangrupperi samhället. Regeringens förslag till skatteomläggning kan inte skapanågra förutsättningar till lägre nominella löneökningar. Klyftorna mellanhög-och lågavlönad ökar eller i bästa fall vidgas inte, vilket innebär enfördelningspolitik som inte bidrar till att lägga en grund för mera"normala" avtal på arbetsmarknaden och som är ett led i rättvisa ochjämlikhet. Skatteomläggningen måste omarbetas i enlighet vad som föreslagits imotion Sk81. Den av den socialdemokratiska regeringen och folkpartietföreslagna skatteomläggningen kan ifrågasättas utifrån dessfördelningspolitiska resultat. De flesta beräkningar visar att det är de mervälbetalda som vinner på omläggningen, medan de lägre inkomsttagarna förlorar. Dessutom är skatteomläggningens finansiering med blandannat ökade boendekostnader ett oroande moment med tanke på arbetarrörelsensmålsättning att bostaden skall var en social rättighet till rimlig kostnad. dynamiska effekterna är också grovt överskattade och slår i den mån deuppstår, mot de lågavlönade som tvingas arbeta mer för att få det att gå ihop. anser att en kraftfull fördelningspolitikbaserad på arbetarrörelsens rättvise- och jämlikhetsideal är en av grundpelarnai en ny ekonomisk politik. Grunden för fördelningen ges i kampen mellan kapitaloch arbete, framförallt i lönekampen. Staten skall inte som blanda sigi lönerörelserna på arbetsköparnas sida. Skatt skall utgå efter bärkraft. Ökad skatt på kapital ochspekulation är centralt liksom att skattesystemet skall gynna de lägstainkomstlagar- Encentral fråga i en rättvis skattepolitik är slopad matmoms, 1989/90:FiU6y kombineradmed skärpningar av skatt på kapital och höginkomsttagare. Skattereformen skall stimulera arbete, sparande och tillväxtenligt regeringen. Enligt utskottet är sparande det enda som någorlunda säkertskall kunna åstadkommas. 1 övrigt innehåller skattereformen osäkra moment ochnegativa fördelningseffekter som inverkar negativt på de samhällsekonomiskaeffekterna. föredrar ett alternativ som bygger påskatt efter bärkraft. Ett alternativ som har mer realistiska möjligheter attbidra till samhällets tillväxt. föreslår därför att skatteutskottetavstyrker propositionens förslag och bifaller motion Sk81 i berörda delar.Utskottet anser att förslagen i motionerna Sk96, Sk74 samt Sk59 bör avstyrkasav skatteutskottet. Förslagets kostnader och finansiering , och (alla m)anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Förslagetskostnader och finansiering börjar med "får" ochslutar med "och kapital" bort ha följande lydelse: får med anledning härav anföra följande.Den finansiering av de föreslagna marginalskattesänkningarna som erfordras ärinte främst motiverad av statsfinansiella skäl utan syftar i första hand tillatt undvika en alltför snabb ökning av köpkraften och därmed följandebalansproblem. De offentliga finanserna visar ett stort överskott.Egentligen borde denna överbeskattning återföras till medborgarna genom rejälaskattesänkningar. Det kan emellertid inte ske utan samhällsekonomiskastörningar, om inte hushållssparandet ökar. Det förutsätter i sintur att skattetrycket sänks så att det överhuvudtaget blir möjligt att sparaför flera hushåll och i större utsträckning. Från samhällsekonomisk synpunkt kan den köpkraftsökningsom följer av de sänkta marginalskatterna kompenseras genom en ökad produktion,ökat hushållssparande eller åtgärder på budgetens utgifts-resp. inkomstsida. Dedynamiska effekter som uppkommer när marginalskatterna sänks ochföretagsbeskattningen reformeras innebär att den samlade produktionen kan ökasnabbare än den annars skulle ha gjort. Genom lägre marginalskatter och genomatt skattehöjningar på bostadssparande och pensionssparande avvisas kanhushållssparandet beräknas öka kraftigt. I övrigt bör finansieringen ske genom basbreddningar iskattesyste met och genom besparingar i de offentliga utgifterna. De basbredd ningar som bör komma ifråga är främst sådana som innebär mer enhetlig beskattning. Förutom skattehöjningar som påverkar sparandet negativt bör skattehöjningar som får priseffekter undvikas med tanke -,., påbetydelsen av att bryta kostnadsstegringen. Generellt är dock bespa- ringar attföredra framför skattehöjningar. Höjda skatter måste alltid 1989/90;FiU6y betalas avhushållen till sista kronan. Besparingar kan däremot utformas så att de ledertill ökad effektivitet i den offentliga verksamheten. Man får mer än tidigareför satsade pengar. Vad som här anförts innebär att skatteutskottet enligt vadfinansutskottet anser bör utforma finansieringen enligt det förslag som återfinnsi motion Sk59 (m).Det innebär att utskottet avstyrker bifall till motionernaSk96 (c), Sk81 (vpk) och Sk74 (mp) i här berörda delar. Förslagets kostnader och finansiering och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Förslagets kostnader ochfinansiering börjar med "Den nu" och slutar med "ochkapital" bort ha följande lydelse: Den i propositionen föreslagna skattereformen beräknasmedföra en budgetförsvagning på . Skattebortfallet genomsänkta skatter m.m. har beräknats till för inkomster föreunderskottsavdrag. Därtill kommer fördelningspolitiska åtgärder till en kostnadav . Reformen bör finansieras i sin helhet och ipropositionen anvisas budgetförstärkningar inkl. dynamiska effekter påsammanlagt . Utskottet kan inte godta den finasiering av skattereformensom föreslås i propositionen utan ansluter sig till den som redovisas i motionSk96 av m.fl. Denna finansierings utformning innebär ett radikaltminskat behov av fördelningspolitiska åtgärder och dessa kan begränsas tillmindre än en tredjedel av vad som föreslås i propositionen. Detta innebär attförsvagningen av budgeten kan begränsas till , vilketinnebär motsvarande lägre skattetryck och minskad rundgång av skattemedel.Utskottet vill betona vikten av att finansieringen sker på ett sådant sätt attbehovet av fördelningspolitiskt motiverade bidrag kan minimeras, då höjdabidrag alltid måste finansieras med motsvarande höjning av skatten. Utskottetföreslår finansiering, som inkl. dynamiska effekter uppgår till 61,7 miljarderkronor. 1 utskottets förslag till finansiering höjs de indirektaskatterna (moms och punktskatter) med mot i propositionenmed , vilket innebär att utskottets finansiering medfören väsentligt lägre inflation än propositionens förslag. Denna effekt förstärksav sänkt moms på basmat och reducerad moms på byggande och boende. 1 ställetföreslår utskottet höjningar av punktskatterna på energi, men dessa får intesamma direkta genomslag på KPI. Det är tveklöst att den lägre inflationen förbättrarekonomins funktion och förstärker skattereformens dynamiska effekter.Utskottet anser därför att i dynamiska effekter är enförsiktig 3 1989/90. bedömning.Med beaktande av att utskottet också föreslår kraftfulla /90:FiU6y sparstimulerandeåtgärder, så finns det ingen risk för en icke önskvärd efterfrågestimulans. När det gäller arbetsinkomster, kapitalinkomster ochenskild näringsverksamhet så överensstämmer utskottets förslag i huvudsak medpropositionen, men följande avvikelser bör särskilt noteras. Utskottet anseratt schablonavdraget skall sänkas till . och inte höjas till 4 000 kr.vilket föreslås i propositionen. Sparavdraget anser utskottet inte skallavskaffas men det kan reduceras från . Hemmamakeavdragetskall bibehållas och likaså skattereduktionen för ensamstående föräldrar iawaktan på att kompenserande åtgärder vidtas. Förslagets effekter på arbetsmarknaden Den av utskottet föreslagna finansieringen avskattereformen innebär i storleksordningen lägreskattebelastning på hushållen än propositionens förslag. Detta kommersjälvklart att leda till väsentligt lägre lönekrav frånlöntagarorganisationerna, vilket bidrar till att växla ner det höga svenskapris- och kostnadsläget och skapa förutsättningar för en bättre externbalans,en ökad produktivitet och en lägre ränta. De sänkta skattesatserna bör få positiva effekter påarbetskraftsutbudet och därigenom kan överhettningen på arbetsmarkanden kommaatt dämpas. bidrar detta till att dämpa löneökningstakten och detkommer ytterligare att dämpa inflationen. Sammanfattningsvis är finansutskottets bedömning att medden av utskottet föreslagna finansieringen så kommer skattereformen att bidratill en bättre ekonomisk utveckling i genom att främja arbete ochsparande. Med hänvisning till vad ovan redovisats föreslårfinansutskottet att skatteutskottet bifaller motion Sk96 i nu aktuella delaroch avslår propositionen i motsvarande delar. 1 motion Sk59 av m.fl. redovisas en väsentligtannorlunda utformning och finansiering av skattereformen än vad utskottet ovanhar ställt sig bakom. Genom ett högre inflationsantagande avstår moderaternafrån att finansiera av skattesänkningen. Genom att räkna inavskattningen av företagens reserver fullt ut finansieras 6 miljarder kronoroch genom besparingar som till betydande del drabbar kommunerna finansierasytterligare . Nästan hälften av finansieringgrundar sig på ett annat sätt att räkna (men som i verkligheten inte ger merskatteintäkter) eller av besparingar som kan leda till kommunalaskattehöjningar. Utskottet finner inte den i motion Sk59 föreslagnafinansieringen lämplig och föreslår därför skatteutskottet att avstyrkamotionen i nu aktuell del. kommunisterna i motion Sk81 ochmiljöpartiet de gröna i motion Sk74 redovisar alternativa förslag till bådeskattereformens omfattning och finansiering. Utskottet gör nu ingen närmare granskningav förslagen, men kan allmänt konstatera att förslagen i 1989/90;FiU6y väsentligadelar inte uppfyller de krav som bör ställas för att nå målen förskattereformen. Utskottet finner därför att de inte bör ligga till grund förriksdagens beslut och föreslår därför skatteutskottet att avstyrka nämndamotioner i nu aktuella delar. Förslagets kostnader och finansiering () anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Förslagets kostnader och finansiering börjar med"Utskottet finner" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse: Utskottet som, vilket redan tidigare omnämnts, anser attintäkter av så kallade dynamiska effekter ej skall räknas in i skattereformensfinansiering, anser det än mer betänkligt att, såsom görs i motionen, utannärmare analys räkna upp värdet på de dynamiska effekterna . Utskottetanser att den finansiering som föreslår i denna del i praktikeninnebär en av utskottet icke önskvärd efterfrågesti mu lans. föreslår därför att skatteutskottetavstyrker motionen Sk96 (c) med motivering i motion Sk 113 (c) i här berörddel. De alternativa förslag som förs fram av delsvänsterpartiet kommunisterna i motion Sk81, dels av de gröna imotion Sk74, är enligt vad motionärerna själva framhåller i sin helhetfinansierade. Förslagen awiker, inte minst vad gäller utformningen avskatteskalan, från vad som förordas i propositionen och i övriga partimotioner. Som utskottet konstaterade i sitt yttrande över denekonomiska politiken (FiU20) måste budgetpolitiken inriktas på att skapa gynnsammaförutsättningar för dämpade pris- och löneökningar. En viktig förutsättning fören gynnsam utveckling är enligt utskottet att det andra steget i skattereformennu genomförs. Den sänkning av inkomstskatten som utskottet förordat får dockinte leda till en påspädning av efterfrågan, utan den måste finansieras bådegenom höjningar av andra skatter och genom vissa besparingar. De förslag till finansiering som framförs i motion Sk74(mp) leder enligt utskottet till en dämpning och åtstramning av samhällsekonomin.Detta är helt i linje med utskottets ovan framförda uppfattning. Utskottettillstyrker därför motion Sk74 i här berörd del. , och (alla m)anser att finansutskottets yttrande i vad avser avsnittet"Fördelningspolitisk analys" bort utgå. Fördelningspolitiskanalys l989/90:FiU6y och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Fördelningspolitbk analys börjarmed "Det övergripande" och slutar med "därför avstyrkas"bort ha följande lydelse: Det övergripande målet för skattereformen är attåstadkomma en samhällsekonomiskt effektiv beskattning som defördelningspolitiska målen uppfylls. Arbete och sparande ges en bättreskattemässig behandling medan villkoren för lånebaserad konsumtion och förmögenhetsuppbyggnadförsämras. Reformen bidrar till likvärdig behandling av arbetsinkomster ochinkomster av kapital. Skatteplanering och skatteflykt motverkas. Skatteutredningarna gjorde en del fördelningspolitiskastudier utifrån utredningsförslagen. Även i propositionen redovisas vissafördelningspolitiska studier. Därutöver har, efter att merparten av skatteutredningarnaavlämnat sina betänkanden, några större fördelningsstudier presenterats avorganisationer fristående från utredningsarbetet. De resultat som framkommit i flera av de redan gjordaundersökningarna pekar på att stora delar av svenska folket skulle förlora påskattereformen. Resultaten har vidare pekat på att det fördelningspolitiskamålet om att låg- och medelinkomsttagarna ej skall betala höginkomsttagarnasskattesänkning ej uppnås. I propositionens förslag har gjorts en del ändringar tillförmån för låg- och medelinkomsttagare i jämförelse med utredningarnas förslag.Utskottets förslag innebär därtill en väsentligt lägre beskattning på nödvändigkonsumtion som mat och boende, vilket gör utskottets förslag betydligt merfördelningspolitiskt rättvist än propositionens förslag. Det är enligt utskottets mening av största vikt attskattereformen fortlöpande utvärderas. De studier som görs bör omfatta såvälindivider, hushåll som regioner. Särskild vikt bör läggas vid de förändringarsom föreslås i boendet. Enligt utskottets mening får inte skattereformeninnebära att den samlade alternativkostnaden för närvaro på arbetet blir så högatt människor stimuleras till friskfrånvaro. Därför bör i samband medskattereformens utvärdering analyseras effekterna på 'arbetskraftsutbud ochsjukfrånvaro. Risken för friskfrånvaro är enligt utskottets uppfattning främstföranledd av den kraftigt ökade beskattningen av en rad tidigare skattefriaförmåner under inkomst av tjänst samt försämrade reseavdrag som föreslås ipropositionen samt i proposition 1989/90:111. Vad utskottet nu anfört överensstämmer helt med vad somyrkas i motion Sk96 (c) yrkande 43 och Sk434 (c) yrkande 2 . Även motionernaSk81 (vpk) yrkandena 53 och 55 samt Sk393 (vpk) yrkande 2 har samma syfte somcentermotionerna. föreslår därför att skatteutskottet medbifall till motionerna Sk96 yrkande 43 och Sk434 yrkande 2 och med anledningav motionernaSk81 yrkandena 53 och 55 samt Sk393 yrkande 2 föreslår 1989/90;FiU6yriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omanalyser av skattereformen. (vpk) anser att finansutskottets yttrandesom i avsnittet Fördelningspolitbk analys börjar med "Detövergripande" och slutar med "därför avstyrkas" bort ha följandelydelse: Skatterna bör användas som fördelningspolitisktinstrument. En skattereform skall utgå från principen skatt efter bärkraft. Detkrävs ett regelsystem som försvårar skatteundandragande. Dessutom bör skatteskalanha en låglöneprofil. Skattereformen sådan den redovisas i propositionen är såkonstruerad att de grupper som inte kommer att få del av marginalskattesänkningarnaändock måste vara med och stå för finansieringen. Detta blir följden av enorättfårdig skatteskala och genom att regeringen och valt breddadoch höjd moms som en av de främsta finansieringskällorna. Regeringen redovisar i proposition 110 enfördelningsanalys som hävdar att de flesta hushåll vinner på kort sikt och allahushåll vinner på lång sikt. Analysen ansluter nära till de studier somredovisats inom ramen för RINK. Utöver dessa studier har fördelningsstudiergjorts även av LO, TCO och SCB. Dessa studier utvisar ett mer pessimistisktutfall av skattereformen. Det är de lågavlönade och de deltidsarbetande somförlorar på skatteomläggningen. Särskilt kvinnorna kommer att drabbas. Det kan konstateras att skatteutredningarna inte tagit uppkommun-och landstingsskatten trots att denna är den för låg- och medelinkomsttagaremest betungande. LO:s utredning påvisade att av alla hushåll skulleförlora på RINK:s förslag. av löntagarna skulle förlora enligtLO-rapporten. Visserligen har en del förändringar till förmån för låg- ochmedelinkomsttagare gjorts i förhållande till skatteutredningarnas förslag.Därutöver behövs dock en lägre beskattning av nödvändig konsumtion som mat ochboende. Bland annat mot bakgrund härav är de förslag som framförts avvänsterpartiet kommunisterna och de gröna merfördelningspolitiskt rättvisa än det förslag som framläggs i propositionen. Höginkomstprofilen i regeringens reformförslag märkstydligt i de tabeller i propositionen där en uppdelning har gjorts av hushållenefter deciler. Medan den disponibla inkomsten stiger med 1 i de lägstadecilerna, är ökningen i de högsta decilerna. I kronor räknat blirskillnaden givetvis ännu större. Endast ide två högsta percentilerna redovisas förluster för högin- komsttagare.Vi tror dock att detta i hög grad kan vara en skrivbords produkt eftersom personer med sådana inkomster i allmänhet har goda möjligheter att anpassa sitt beteende till det nya skattesystemet -,., ochdärigenom undvika förluster. 4 1989/90. Den annorlunda fördelningsprofil som utskottet förespråkarvisar sig 1989/90:FiU6y dels i en annan skatteskala, dels i andra och merlångtgående kompletterande fördelningspolitiska åtgärder. Utskottet anslutersig till förslag framförda av kommunisterna och degröna, där skatteskalan har en högre progressivitet än den som föreslås iproposition 110. Utskottet ser också en kraftig sänkning av priset på mat somen viktig fördelningspolitisk åtgärd. Detta blir resultatet då man, somvänsterpartiet kommunisterna och de gröna föreslår, tar bortmomsen på basmat. Osäkerheten beträffande skattereformensfördelningspolitiska utfall är stort. De resultat som framkommit i flera av deredan gjorda studierna pekar på att stora delar av befolkningen skulle förlorapå skattereformen. Resultatet har vidare pekat på att det fördelningspolitiskamålet om att låg- och medelinkomsttagare inte skall betala höginkomsttagarnasskattesänkningar inte uppnås. Det är därför enligt utskottet väsentligt attskattereformens effekter noga följs upp. En parlamentarisk kommission börenligt utskottets mening tillsättas i detta syfte. Utvärderingen bör görassåväl på hushållsnivå som på individnivå. Det senare är speciellt viktigt urjämställdhetssynpunkt. Kvinnornas situation måste särskilt belysas. Det är viktigt att en särskild utvärdering avskattereformen kommer till stånd. Att endast förlita sig på det löpandebevakningsarbete som sker inom SCB:s ordinarie fördelningsstudiearbete, ellerpå de 5 milj.kr. som nu av regeringen avsatts till fördelning via ,är inte till fyllest. Utskottet vill mot denna bakgrund tillstyrka de motionersom väckts av kommunisterna och de gröna. Utskottetanser att regeringen bör ges till känna att en parlamentarisk kommitté meduppdrag att utvärdera och följa skattereformens effekter bör tillsättas. MotionSk81 (vpk) yrkandena 53 och 55 samt Sk393 (vpk) yrkande 2 bör därförtillstyrkas av skatteutskottet. () anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Fördelningspolitbk analys börjar med "Utskottetvill" och slutar med "därför avstyrkas" bort ha följandelydelse: Utskottet vill framhålla att ett av skattesystemets syftenär att skapa en god och rättvis fördelning av resurserna i samhället. Utskottetanser att skattereformen enligt propositionen alltför mycket gynnar de redanhögst avlönade och dessutom släpper ut en omotiverat stor köpkraftshöjning somframför allt gynnar de högavlönade grupperna. Höginkomstprofilen i reformen märks tydligt i de tabelleri proposi tionen där en uppdelning av hushållen efter deciler har gjorts (9.11, 9.12, 9.17 och 9.18). Medan den disponibla inkomsten stiger i de lägsta decilerna, är ökningen i de högsta deciler na. räknat blir skillfTaden givetvis ännu större. Endast i de två högsta percentilerna redovisas förlusterför högin- 1989/90:FiU6y komsttagare. Vi tror dock att detta i hög gradkan vara en skrivbordsprodukt eftersom personer med sådana inkomster i allmänhet har goda möjligheter att anpassa sitt beteende till det nyaskattesystemet och därigenom undvika förluster. Utskottet anser det av de gröna framlagdaskatteförslaget mer rättvist ur fördelningssynpunkt. Detta förslag innebär . i lägre inkomstskatt för inkomsttagare . jämförtmed regeringens förslag. i beskattningsbar inkomst blir skattenungefår densamma medan den blir . i beskattningsbar inkomst. Utskottet tillstyrkerdärför detta förslag ur fördelningssynpunkt. Utskottet anser att en fortsatt fördelningspolitiskutvärdering av reformen är angelägen. Detta är ett naturligt uppdrag för bl.a.statistiska centralbyrån. Regeringen har vidare i budgetpropositionen föreslagitatt skattereformen skall utvärderas. Under anslag /91 har 5 milj. kr. avsatts för detta ändamål.