yttr · GD05JoU3 · 1989-12-31 00:00:00 — för äpplen och päron har beslutat beredajordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1989/90:24 omändring i tulltaxelagen m.m. jämte eventuella motioner. Jordbruksutskottetbehandlar i detta yttrande den del av propositionen som avser tull för äpplenoch päron samt de med anledning av propositionen väckta motionerna 1989/90:Sk4av (vpk), 1989/90;Sk5 av m.fl. (fp) och1989/90:Sk6 av m.fl. (mp) yrkandena 1 3. för äpplen och päron m.m. har bemyndigat regeringen att meddela föreskrifter om tull för färska äpplen och päron(1988/89:SkU8, JoU2y, rskr. 27, SFS 1988:1205). Genom bemyndigandet blev detmöjligt för regeringen att införa de förhöjda tullsatser för äpplen och päronom vilka förhandlingar förts inom ramen för det allmänna tull- ochhandelsavtalet () med Förenta Stater och Europeiska ekonomiskagemenskapen (EEC). Därmed kunde importregleringen i fråga om äpplen och päronbörja avvecklas. skall avvecklingen vara helt genomförd.Propositionens förslag i denna del innebär att de ovannämnda förhöjda tullarnaför färska äpplen och päron skall gälla även i fortsättningen och attbestämmelser härom införs i tulltaxelagen (1987:1068). Utskottet har ingen erinran mot regeringens nu redovisadeförslag, som till fullo överensstämmer med tidigare beslut i dennafråga. I motion Sk5 (fp) anförs att de förhöjda tullsatserna böravvecklas som åtgärder vidtas mot de omställningsproblem som svenskafruktodlare kan drabbas av. Det finns dock enligt motionen skäl att samordnadetta beslut med det livsmedelspolitiska beslut som riksda- 1989/90 JoU3y gen kommeratt fatta . Då måste nämligen 1989/90:JoU3y taställning till hur omställningsåtgärder av liknande slag bör utformas pålämpligaste sätt. Dessa båda beslut bör fattas i ett sammanhang. Utskottet utesluter inte att det i samband medbehandlingen av den aviserade propositionen omlivsmedelspolitiken kan finnas skäl att diskutera omställningsåtgärder av olikaslag. Det finns dock ingen anledning att redan nu göra några uttalanden om hurdetta ärende skall beredas och vilka frågor som bör tas upp. När det gällertullsatserna utgår utskottet givetvis från att strävandena inom ramen för GATToch andra internationella överenskommelser fullföljs. 1 det längre perspektivetavser de undertecknande staterna att genomföra fortskridande och väsentligasänkningar av tullar och andra handelshinder. Utskottet avstyrker motion Sk5 iden mån den inte tillgodoses med det anförda. I motion Sk4 (vpk) yrkande 2 anförs att bör avregeringen begära en analys av effekterna av de nya besluten för den svenskafruktodlingen. Utskottet erinrar om att vid behandlingen avstatsbudgeten för innevarande budgetår fattade beslut om ett stöd för bl.a.strukturåtgärder inom fruktodlingen inom en ram av 12,5 milj. kr. under åren1989-1991 (1988/89.JoU12 punkt 7). I betänkandet godtog utskottet tills vidareden föreslagna bidragsramen men ansåg det angeläget att förhandlingarna mellanstaten och trädgårdsnäringen fortsatte så att ytterligare klarhet kunde uppnåsbeträffande medelsbehovet. Utskottet har erfarit att chefen förjordbruksdepartementet ämnar anordna ett möte med representanter förfruktodlingen för fortsatta överläggningar om medelsbehovet när det gäller stödtill omställningsåtgärder inom fruktodlingen. Det anförda bör i viss mån kunnatillgodose syftet med motion Sk4 yrkande 2. I avbidan på resultatet av denämnda överläggningarna bör ej göra något uttalande i enlighet medmotionen. Vad beträffar synpunkterna i motionerna Sk4 och Sk6 påimportkontrollen m.m. vill utskottet påpeka att den aktuella propositionen,såvitt nu är i fråga, endast omfattar tullsatserna för äpplen och päron och attfrågor om kontroll av importerad frukt snarare bör behandlas i andra sammanhangdär mer övergripande frågor om livsmedelskontrollen aktualiseras. Utskottet haremellertid funnit det lämpligt att i detta sammanhang göra en tämligen utförligredovisning av sina ställningstaganden i denna fråga. Inledningsvis bör framhållas att utskottet under våren1989 behand lade en proposition med förslag om vissa ändringar i livsmedelslagen i syfte att skärpa livsmedelskontrollen . 1988/89:68, 1988/89:JoU14). I samband härmed underströk både regering och riksdag att den svenska livsmedelslagstiftningen innebär att samma krav ställs på importerade produkter som på inhemskt producerade -. när detgäller att skydda konsumenterna mot eventuella hälsorisker. tersomkonsumenterna måste kunna lita på importerade lika väl som 1989/90:JoU3y på svenskaprodukter är kravet detsamma oavsett ursprung och produktionsförhållanden iproduktionslandet. Produktionsmetoder och produktionsförhållanden skiljer sigväsentligt åt mellan olika länder. I många fall är t.ex. klimatförhållandenaså olika att skillnader i produktionsmetoder är ofrånkomliga. Så länge desvenska kraven på slutprodukterna är uppfyllda finns enligt ovannämndariksdagsbeslut varken anledning eller möjlighet att från svensk sida motsättasig import av produkterna. Givetvis kan produktionsmetoden påverka produktenpå ett sådant sätt att den inte kan godtas i , varvid importen kanförhindras. Den rättsliga grunden för kontrollåtgärder riktade motimporterade livsmedel anges i 11 § livsmedelslagen (1971:511). Enligt dennaparagraf kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förbjudaeller föreskriva villkor för hantering eller införsel till landet av visst slagav livsmedel. I den tidigare gällande lydelsen medgav bestämmelsen sådanaåtgärder endast om det var påkallat från hälso-eller näringssynpunkt. Fr.o.m.den 1 juli 1989 far åtgärder också vidtas om det annars behövs för atttillgodose konsumentiniresset . Syftet med denna bestämmelse var att möjliggöraförbud mot bestrålning av livsmedel och mot import av bestrålade livsmedel. Ettsådant förbud har sedermera införts i 10 § livsmedelsförordningen (1989:462). Huvudansvarig myndighet för importkontrollen är statenslivsmedelsverk. Verksamheten beskrivs bl.a. i proposition 1988/89:68 (s. och i utskottets betänkande 1988/89:JoU14 (s. 16 ff.). 1 samband med beredningen av nyssnämnda propositionbehandlade utskottet motioner där det av såväl hälso- som konkurrensskälframfördes yrkanden om samma kvalitetskrav m.m. för importerade och inhemsktproducerade livsmedel. Utskottet anförde därvid bl.a. följande: Som en allmän synpunkt beträffande de motioner som syftartill en ökad kontroll av inte bara produktens beskaffenhet utan också av exportlandets produktionsmetoder kan framhållas att man med detta synsätt inför ett delvis nytt moment i livsmedelskontrollen. Den nuva rande livsmedelslagen är till stor del inriktad på att kontrollera och motverka hälsorisker m.m. för konsumenterna. Genom den av rege ringen föreslagna ändringen av 11 § livsmedelslagen öppnas en möjlig het att vidta åtgärder som, utöver hälso- och näringsskäl, föranleds av konsumentintresset. Av propositionen framgår att denna ändring görs i syfte att möjliggöra kontroll av hantering eller införsel av bestrålade livsmedel. Utskottet vill understryka att de motioner som förordar ett generellt importförbud för produkter som framställts med i otillåtna metoder inte i alla delar företräder ett renodlat konsumentin tresse utan snarare syftar till att värna om den inhemska produktio nens konkurrensmöjligheter m.m. I samband med utskottets offentliga utfrågning framgick det klart att de länder som uppställer tekniska handelshinder alltid riskerar att mötas av motåtgärder på det handels politiska planet. Oavsett vilken betydelse detta spörsmål har vill ut skottet för sin del framhålla att kraven på likartade produktionsmeto der i många fall är alltför vittsyftande för att kunna rymmas inom begreppet konsumentintresse enligt den svenska livsmedelslagstiftning- 3 Vidarebör framhållas att beslut om ytterligare importrestriktioner ellerandra handelshinder kan komma i konflikt med den 1989/90:JoU3y ingångnaGATT-överenskommelsen, som redovisas i utskottets kommande betänkande omjordbruksprisregleringen (1988/89:JoU21). I anslutning till de nu aktuella motionerna Sk4 och Sk6vill utskottet vidare anföra följande: Allmänna tull- och handelsavtalet (General onTariffs and Trade, ) tillkom som ett led i arbetet på attreorganisera världshandeln efter det . Det omfattar nu etthundratal länder. inträdde som avtalsslutande part . Syftet med är att främja den ekonomiska utvecklingenbl.a. genom att undanröja olika hinder för den internationella handeln. Avtaletinnehåller föreskrifter för ländernas uppträdande på det handelspolitiskaområdet. Handeln med livsmedelsråvaror och livsmedel har länge tillhört deområden som påverkats i liten utsträckning av regelverket i . I denministerdeklaration som inledde den nu pågående Uruguay-rundanunderströks vikten av att också handeln på detta område omfattas av enförstärkt disciplin. Restriktioner och snedvridningar som bidrar till osäkerhetoch instabilitet på de internationella marknaderna måste undanröjas. Särskiltpoängteras importhinder i form av tullar, importavgifter, direkta och indirektaexportsubsidier. Principer för utformningen av sanitära och fytosanitära regler(djurskydd och växtskydd) kommer också att diskuteras. Dessa avses blireglerade i det slutgiltiga avtalet. Av särskilt intresse i detta sammanhang är artikel 20 iGATT-avtalet. Enligt denna får en part genomföra åtgärder som annars skullevara otillåtna enligt avtalet om syftet är att skydda människors, djurs ellerväxters liv eller hälsa. Åtgärderna far dock ej tillämpas på ett sätt somskulle innebära ett medel för godtycklig eller oberättigad diskrimineringmellan länder där samma förhållanden råder eller en förtäckt inskränkning avinternationell handel. I överenskommelsen om tekniska handelshinder(TBT-överenskommelsen, Technical Barriers to Trade) finns en liknandeskrivning, där parterna erkänner att inget land bör vara förhindrat att vidtaåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa kvaliteten på sin export ellerför att skydda människors, djurs eller växters liv eller hälsa, för att skyddamiljön eller för att förhindra bedrägliga förfaranden. Åtgärden får intetillämpas på ett sätt som utgör en form av godtycklig eller orättvisdiskriminering mellan länder i vilka samma betingelser råder eller en förtäcktrestriktion på internationell handel. Utskottet vill här framhålla en viktig distinktion itolkningen av begreppen skydd för hälsa och miljö. Häri inryms endast åtgärdersom syftar till att skydda hälsa, dvs. konsumenthälsan, och miljö i detmottagande landet men ej i producentlandet. TBT-överenskommelsen innehåller vidare utförligabestämmelser om förfarandet för biläggande av tvister. Det anges särskilt attproceduren för biläggande av tvister kan tillämpas i de fall en part anser att förpliktelserenligt överenskommelsen kringgås genom att krav formu- 1989/90:JoU3y lerats somavser processer och produktionsmetoder i stället för varans egenskaper. 1 detinternationella arbetet brukar dessa krav betecknas som PPM-krav. Kommerskollegiet har avgett ett remissyttrande medanledning av de diskussioner som förs i GATT-arbetsgruppen för sanitära ochfytosanitära frågor. I yttrandet anförs bl.a. att det gäller att få till stånden disciplin i som förhindrar oberättigade PPM-krav. Som exempel nämns i importlandet förbjuder import av varor som tillverkats enligtproduktionsmetoder som är skadliga för närmiljön i exportlandet("exterritoriell tillämpning"). Om en nation inte rättar sig efter de beslut som fattas isamband med tvistlösningsproceduren kan nationen utsättas för handelspolitiskamotåtgärder. Dessa motåtgärder kan om det anses lämpligt för att t.ex. göraåtgärderna mera kännbara avse ett annat varuområde än det som tvisten gäller. I båda de nu aktuella motionerna Sk4 och Sk6 anförs från sida ej bör acceptera import av frukt som har producerats medmetoder som inte tillåts resp. ej är godtagbara i . 1 vpk-motionenanförs att kraven måste inbegripa även sådant som "ej ger upphov tillmätbara restsubstanser hos frukten". Enligt mp-motionen bör kraven gällasådan frukt som, utan att vara en hälsorisk, är "odlad med metoder som avmiljöskäl inte tillåts i ". Motionerna är således tämligen allmänthållna. Formuleringen ger inte underlag för några bestämda slutsatser angåendevilka produktionsmetoder som åsyftas, utöver de metoder som redan enligtgällande regler kan föranleda importstopp på grund av att de ger upphov tillotillåtna restsubstanser i produkterna. Motionärerna gör heller ingenåtskillnad mellan å ena sidan frukt som odlas både i och utomlands, åandra sidan frukt som på grund av naturliga betingelser endast kan odlasutomlands och därför inte konkurrerar med inhemsk odling. En sådan distinktionär dock enligt utskottets mening väsentlig om man av t.ex. konsumentskäl anserdet önskvärt med ett brett varusortiment på fruktsidan. Enligt utskottets mening blir kärnfrågan i dettasammanhang följande: Är det möjligt resp. önskvärt att vidtarhandelspolitiska åtgärder mot andra länder på den grunden att det utifrånsvenska normer anses föreligga vissa brister i producentländernas miljöpolitikeller andra interna förhållanden? Som framgår av utskottets redogörelse ovan ger 11 §livsmedelslagen möjlighet att vidta åtgärder mot importerade livsmedel endastom det behövs från hälso- eller näringssynpunkt eller annars för att tillgodosekonsumentintresset. Det har redan tidigare konstaterats att paragrafen inte kantillgodose de tämligen vittsyftande kraven på likartade eller godtagbaraproduktionsmetoder i ursprungsländerna (1988/89:JoU14 s. 18). Utskottetvidhåller denna uppfattning. Redovisningen ovan visar att inte heller detinternationella regelver ket ger stöd för en så långtgående importkontroll som motionärerna 5 förordar. över huvudtaget är det mycket svårt att överblicka konsekvenserna 1989/90:JoU3y av ettsådant agerande på det handelspolitiska området som diskuteras. Sannoliktskulle det föra mycket långt i restriktivitet gentemot importerade livsmedelsom på grund av varierande produktionsförutsättningar i ursprungsländernaproducerats på ett sätt som inte till alla delar överensstämmer med de svenskanormerna. 1 dagens importkontrollsystem riktas åtgärderna mot enstakavarupartier. I ett system där ursprungslandets produktionsmetoder bliravgörande måste ett antal namngivna nationer underkännas som exportland pågrund av att deras produktionsmetoder ej anses uppfylla svenska normer. Ettsådant förfarande skulle, förutom risken för handelspolitiska motåtgärder,kunna försvåra det multilaterala och bilaterala samarbetet även på andraområden. Betydande inskränkningar av fruktimporten från åtskilliga länder,däribland flera utvecklingsländer, kan förutses. Risken för varobrist ochprishöjningar för de svenska konsumenterna är därvid uppenbar. Utskottet vill än en gång understryka att det väsentligafrån konsumenternas synvinkel måste vara att de redovisade bestämmelserna gördet möjligt att kontrollera och hindra importen av livsmedel som innehållerotillåtna restsubstanser. Så kan t.ex. vara fallet om livsmedlet behandlatsmed ett bekämpningsmedel som i förbjudits av konsumenthälsoskäl eller ide fall man i produktionslandet inte iakttagit i föreskrivnakarenstider mellan behandling och skörd. Sådana åtgärder står helt i överensstämmelsemed den av godkända inriktningen av importkontrollen. Som framgår av proposition 1988/89:68 kommer frågor avbl.a. etisk innebörd att tas upp i GATT-förhandlingarna. En nordisk utgångspunktär härvid att även andra än rent hälsomässiga skäl i vissa fall bör kunnaaccepteras i regelsystem (prop. s. 13). Vidare pågår ett arbete för attåstadkomma särregler på det sanitära och fytosanitära området. Det finnssåledes redan en strävan att på detta område föra in ytterligare moment som istörre utsträckning är inriktade på produktionsmetoderna. En förutsättning förframgång i detta arbete torde vara att besluten fattas i internationelltsamförstånd och att enskilda medlemsländer undviker att vidta ensidigaåtgärder. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk4 och Sk6i berörda delar. Önskemålet i motion Sk6 yrkande 1 om en undersökning avGATT-avtalets relevans för frågan om importförbud mot viss frukt får ansestillgodosett genom utskottets redovisning ovan. Närvarande: Hans Gustafeson (s), (), 1989/90:JoU3y Lorentzon(m), (), (), (),(), (), (), (vpk), ÅsaDomeij (mp), (), (), (), KarinStarrin (c) och (). och (båda fp) anför: Som anförs i motion Sk5 strider förslaget mot bådekonsumenternas intressen och den strävan mot ökad frihandel i övrigt somSverige anslutit sig till. De förhöjda lullsatserna för äpplen och päron bördärför avvecklas. De omställningsproblem som svenska fruktodlare kan drabbas avbör i stället lösas med riktade stödåtgärder. Dessa åtgärder bör samordnas meddet livsmedelspolitiska beslut som förväntas fatta under våren 1990.Utskottet borde således ha tillstyrkt motion Sk5. (), (vpk), () och () anför: bör i enlighet med motion Sk4 yrkande 2 hosregeringen begära en analys av effekterna för den svenska fruktodlingen av denya besluten. Analysen bör ge svar på frågan huruvida det beslutadestödet varit tillräckligt för att möjliggöra den nödvändiga omställningen förfruktodlingen. (), (vpk), () och () anför: I enlighet med yrkande 1 i motion Sk4 bör riksdagenbesluta att samma krav skall gälla för såväl importerad som inhemsk frukt.Detta måste inbegripa även sådant som inte ger upphov till mätbara restsubstanseri frukten. Dels är det omöjligt att garantera att det inte finns någrarestsubstanser i produkten så länge kemikalien tillåts, dels innebär spridningav bekämpningsmedel risker för den yttre miljön. Enligt vår mening inryms ensådan utökad importkontroll som motionärerna förordar i den nya lydelsen av 11§ livsmedelslagen som är avsedd att tillgodose konsumentintresset. Det pågårnämligen en förändring av samhällets värderingar miljöfrågor och etiskafrågor blir allt viktigare. Ett exempel på detta är att man inom ekologisktlantbruk räknar in hela odlingssystemet produktionsmetoderna i produkternaskvalitet. Det är också angeläget att man i både det nationella ochinternationella arbetet motverkar s.k. ekologisk dumpning. ekologiskdumpning avses att ett land genom lagar och regler förbju- 1989/90:JoU3y dermiljöfarlig produktion i det egna landet men accepterar import och därigenomförflyttar den skadliga miljöpåverkan till andra länder. Eftersom miljöfrågornatill sin natur är internationella och en dålig miljö i ett land förr ellersenare påverkar även andra länder måste det bli möjligt att i handelspolitikenkontrollera även produktionsmetoder som är negativa för miljön. Dessauppfattningar bör driva aktivt i internationella förhandlingar. Viavvisar utskottsmajoritetens uppfattning att hela nationer skulle kunnautestängas från export till vid en utökad importkontroll. Den av ossförordade kontrollen skall avse produktionsmetoder hos enskilda odlare ellergrupper av odlare och dessa metoder skall kunna verifieras av importören. Viavvisar även utskottsmajoritetens påstående i betänkandet 1988/89:JoU14 om attsyftet med ifrågavarande motioner skulle vara att ensidigt värna om de svenskafruktodlarna. Syftet är i själva verket att handelsreglerna inte skall motverkaatt en radikal miljöpolitik förs i olika länder. Andra länder skall självklartkunna ställa motsvarande krav på svenska odlare. gotab 99278, 1989