yttr · GD05KU8 · 1989-12-31 00:00:00 — Godkännande av FN-konvendon om barnets rättigheter 1989/90 KU8y Socialutskottethar berett tillSlle att yttra sig över proposition1989/90:107 om godkännande av om barnets rättigheter. Medanledning av propositionen har sju motioner väckts. I motion So54 yrkande 2(mp) begärs att principen om barnets bästa skall regleras i grundlag. I tvåmotionsyrkanden So49 yrkande 2 (m) och So55 yrkande 3 (c) tas upp frågan om18-års-gräns vad gäller utnyttjande av barn i pornografiska sammanhang. Ocksåmotion Kr5 yrkande 8 (m), som av kulturutskottet överlämnats tillsocialutskottet, tar upp denna fråga. I motion So54 yrkande 3 (mp) begärs attriksdagen beslutar att koncessionssystemet för lokala kabelledningarskall omfatta alla typer av satelliter. Vidare begärs i motion So50 yrkande 2(vpk) en ändring av 7 kap. 4 § sekretesslagen så att barn inte hindras att fåvetskap om sina biologiska föräldrar. begränsar sittyttrande till dessa frågor. Ipropositionen föreslås att med visst förbehåll godkänner en avFörenta nationernas generalförsamling antagen konventionom barnets rättigheter. Konventionen som undertecknades av den 26januari 1990 som den öppnades för undertecknande förutsätterratifikation för att bli gällande. Konventionen innehåller bestämmelser avseddaatt tillförsäkra barn grundläggande rättigheter och att bereda barn skydd motövergrepp och utnyttjande. Tillträdet till konventionen föranleder enligt vadföredragande statsrådet uttalar i propositionen inga ändringar i gällandelagstiftning. 1 1989/90. Utskottet 1989/90:KU8y Grundlagsstadgande om barnets bästa I konventionens artikel 3 punkt 1 slås fast att vid allaåtgärder som rör barn skall barnets bästa komma i främsta rummet. Principengäller åtgärder som vidtas av offentliga organ men också sådana som vidtas avprivafa sociala välfårdsinstitutioner. Enligt propositionen är tillämpningenav denna princip naturligtvis en lagstiftningsfråga men i hög grad också enfråga om tillämpning av lagstiftningen och praktiskt handlande över huvudfaget. Att barnets bästa skall komma i främsta rummet utesluter inte att ävenandra hänsyn får tas men innebär att vad som bäst gagnar barnet i första handskall vara vägledande. Principen om barnets bästa är en utgångspunkt i svensklagstiftning rörande barn och ungdomar och är förankrad i grundlagen genombestämmelserna i I kap. 2 § regeringsformen om att det grundläggande målet förden offentliga verksamheten skall vara den enskildes välfård i olika avseenden. Principen om barnets bäsfa framgår uttryckligen t.ex. av vårdnadsreglerna iföräldrabalkens 6 kap. och av 27 § socialtjänstlagen men finns också uttrycktpå annat sätt i olika förhållandevis väsensskilda sammanhang. 1 motion So54 av m.fl. (mp) framhålls attden princip som kommer till uttryck i artikel 3 punkt 1 är så viktig ochöverordnad att den bör grundlagsfästas i svensk rätt (yrkande 2). Frågan omdetta bör komma till uttryck i form av ett målsättningsstadgande enligt 1 kap.2 § regeringsformen eller som en tvingande grundläggande rättighet i 2 kap.regeringsformen bör enligt motionärerna utredas av regeringen. Principen om barnets bästa är en av utgångspunkterna förden offentliga verksamheten i . Målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 §regeringsformen ger uttryck för detta genom att det allmänna åläggs attsärskilt verka för social omsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. Motdenna bakgrund saknas det enligt utskottet anledning att ytterligare befästaprincipen genom en särskild målsättningsbestämmelse i regeringsformen. Ejheller anser utskottet det påkallat att utöka bestämmelserna om grundläggandefri- och rättigheter i 2 kap. regeringsformen med en bestämmelse om barnetsbäsfa. föreslår således att motion So54 yrkande 2avstyrks. Barnets skydd mot att utnyttjas i pornografisktmaterial I konventionens artikel 34 åtar sig konventionsstaternaatt skydda barnet mot alfa former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. För detta ändamål skall staterna särskilt vidta alla lämpliga nationella, bilaterala och multinationella åtgärder för att förhindra bl.a. att barn utnyttjas i pornografiska föreställningar och i pornografiskt material (punkt c). Med barn avses enligt artikel I varje människa under om inte barnet blir myndigt tidigare enligt den lag som gäller för barnet. Spridandeav pornografi där barn är avbildade omfattas av 16 kap. 1989/90:KU8y 10 a §brottsbalken. Enligt denna bestämmelse skall den som skildrar barn ipornografisk bild med uppsåt att bilden sprids eller som sprider sådan bilddömas för barnpornografibrott om inte gärningen med hänsyn tillomständigheterna är försvarlig. En sådan gärning som begås genom tryckt skriftskall enligt 7 kap. 4 § 12 tryckfrihetsförordningen anses somtryckfrihetsbrott. I bestämmelserna uppställs inte någon fast åldersgräns närdet gäller att bestämma vad som avses med barn. Enligt förarbetena avses medbarn en person vars könsmognadsprocess inte är avslutad (prop. 1978/79:179, KU1978/79:33 och KU 1979/80:1). Anledningen till att man i lagstiftningen intehar någon bestämd åldersgräns är att en sådan i vissa fall skulle göra detnödvändigt att fastställa barnets identitet och att man velat undvika denytterligare integritets-kränkning som en sådan identifiering skulle innebära. Justitiekanslern har i remissyttrande över konventionensammanfattningsvis funnit att innehållet i den aktuella bestämmelsen itryckfrihetsförordningen inte utgör något hinder mot en svensk ratificering avkonventionen. Han har emellertid tillagt att det kan vara lämpligt om konventionsarbetettas till intäkt för en översyn av frågan om åldersgräns när det gällerbarnpornografi. Önskvärt vore att lagstiftningens skydd i vart fall kundeutvidgas till att omfatta även unga människor vars könsmognadsprocess äravslutad men som uppenbarligen i övrigt fortfarande befinner sig i denutvecklingsprocess i stort som utgör motiv för lagstiftningensskyddsbestämmelser på det aktuella området. I propositionen hänvisas bl.a. till annan lagstiftning änden här aktuella som ger möjlighet att förhindra utnyttjande for barnpornografi,t.ex. vissa bestämmelser i lagen om vård av unga (LVU) och arbetsmiljölagen.Föredragande statsrådet framhåller att skillnaden mellan konventionens18-årsregel och definitionen av barn i 16 kap. 10 a § huvudsakligenär av formellt slag och i praktiken torde samma åldersgrupper avses. Det måstevidare enligt propositionen observeras att konventionen inte uppställer någotdirekt krav på strafifrättslig lagstiftning mot här aktuella företeelser.Statsrådets slutsats blir att en svensk anslutning till konventionen i dennadel inte torde kräva lagändringar i sådana frågor som aktualiseras i artikel 34punkt c. Han tillägger dock att detta inte utesluter att det kan finnas behovav en översyn av de nuvarande reglerna. Förnyade överväganden gällande destraffrättsliga reglernas utformning bör emellertid enligt hans mening görasutifrån mer allmänna utgångspunkter än dem som följer av konventionen somsådan. har i ett yttrande till kulturutskottet över proposition 1989/90:70 om våldsskildringar i rörliga bilder m.m. framhållit med anledning av motion Kr5 yrkande 8 av m.fl. (m) att frågan om 18-årsgräns vid barnpornografi brott lämpligen bör avgöras vid behandlingen av det nu aktuella ärendet (1989/90:KU7y). Motionärerna anför att straffbestämmelserna om barnpornografibrott bör utformas så att pornografiskt material med agerande personer inte får säljas eller produceras i 3 Sverige.Motionärerna menar att den nuvarande åldersgränsen är den- 1* 1989/90. samma somför sexuellt umgänge och att den bör höjas till 1989/90:KU8y Detär enligt motionärerna skillnad mellan att vara mogen för sexuellt umgänge ochatt vara mogen att bestämma om man vill exponera sig i pornografiskasammanhang. 1 motion So49 av m.fl. (m) framhålls att detär en minst sagt bedräglig bedömningsgrund att bedömningen av vad sorn skallanses vara barnpornografi eller inte baseras på de agerandes synligakönsmognad. Om skall följa konventionens krav måste lagstiftningenändras och bli specifik. Motionärerna yrkar därför att för attuppfylla konventionens krav i artikel 34 beslufar om en åldersgräns på 18 årför barn i pornografiska sammanhang (yrkande 2). I motion So55 av UllaTilländer m.fl. (c) framhålls att vissa barn inte är skyddade i svensk lag motutnyttjande i pornografiska sammanhang eftersom det i varje enskilt fall görsbedömningar om könsmognaden. För klarhetens skull bör enligt motionärerna äveni en 18-årsgräns gälla i dessa sammanhang och införas i 16 kap. 10 a §brottsbalken. Utskottet delar justitiekanslerns och departementschefensuppfattning att det inte krävs lagändringar på det aktuella området för attkonventionen i denna del skall kunna godkännas. Enligt utskottets mening skulle en lagstadgad 18-årsgränskunna leda till icke önskvärda integritetskränkningar vad gäller det avbildadebarnets identitet. Utskottet är således inte berett att förorda att en sådangräns införs. Utskottet vill emellertid framhålla att det som justitiekanslernuttalat finns ett behov av att kunna utvidga lagstiftningens skydd mot attbarn utnyttjas i barnpornografi till att omfatta en större grupp barn än som nuberörs. Som anförs i propositionen kan det finnas anledning att göra en översynav de nuvarande reglerna på det område som omfattas av den aktuellakonventionsbestämmelsen. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår konstitutionsutskottetatt socialutskottet avstyrker motionerna Kr5 yrkande 8, So49 yrkande 2 och So55yrkande 3. Barnets skydd mot skadlig information Enligt artikel 17 punkt e skall konventionsstaternauppmuntra utvecklingen av lämpliga riktlinjer för att skydda barnet motinformation och material som är till skada för barnets välfård. har undertecknat men ännu inte ratificeratEuroparådets konvention om gränsöverskridande television. Konventionen innehållerminimiregler för för innehållet i gränsöverskridande TV-sändning-ar. Vissa avdessa regler tar särskilt sikte på att skydda barns och ungdomars intresse.Sålunda sfadgas i artikel 7 punkt 2 att program som kan skada barns ellerungdomars kroppsliga, själsliga eller moraliska utveckling inte får sändas påtider då det är troligt att barn och ungdomar ser programmen. I artikel 11punkt 3 stadgas att reklamin- slag som riktar sig till barn eller där barn förekommer inte får 1989/90:KU8y innehållanågot som kan skada barns intressen och skall ta hänsyn till barns särskildakänslighet. I lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar (kabellagen)regleras rätten att vidaresända programkanaler från satelliter i fast trafikoch att göra egensändningar i kabelnät som når fler än 100 bostäder. Enligtlagen fordras tillstånd för sådana vidaresändningar. Frågor om tillstånd prövasav kabelnämnden. har i beslut funnit attmedeleffektsatelliten inte var att anse som satellit i fast trafik ochatt sändningarna därifrån genom kabelnät inte krävde tillstånd enligtkabellagen. har med anledningav motioner från allmän motionstid behandlat frågan om reglerna förvidaresändning inom satellit- och kabel-TV-området (1989/90:KU8).Konstitutionsutskottet uttalade att i avvaktan på resultatet avradiolags-utredningens arbete borde ställning nu inte tas till motionskravet omatt regler inom satellit- och kabel-TV-området skall omfatfa alla typer av satellitsändningar.Två reservationer (vpk resp. mp) förekom. I motion So54 av m.fl. (mp) framförs attdet . inte finns något skydd mot våldsförhärligande TV-program som sändsvia satellit. Motionärerna framhåller att kabelnämndens beslut i februari 1989i princip innebär att ingen satellittyp längre omfattas av kabellagenskoncessionssystem. Det är enligt motionärerna oacceptabelt att det råder heltolika förutsättningar och regler för lokala egensändningar i kabelnät ochsatellitsändningar som distribueras i kabelnät. bör därför omedelbartbesluta att koncessionssystemet för lokala kabelsändningar skall omfatta allasatellittyper (yrkande 3). kommer under nästa attbehandla vissa frågor som hör samman med utvecklingen på satellitområdet.Utskottet har inte funnit anledning att föreslå bifall till det nu aktuellamotionsyrkandet, dvs. motion So54 yrkande 3. Barnets rätt att få vetskap om sina föräldrar Enligt artikel 7 har barnet, så långt det är möjligt, rättatt få vetskap om sina föräldrar. Reglerna i om faderskap tillbarn och socialnämnds medverkan vid fastställande av faderskap bygger också påatt faderskap till barn i görligaste mån skall fastställas. Enligt 7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess inom för uppgift om enskilds personliga förhållanden,om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon honom närstående lider men. Regeringsrätten har i ett par avgöranden (RÅ1987 not 543 samt dom mål nr 1465-1989) beslufat att inte ändraöverklagade domar, varigenom uppgift i faderskapsakt resp. barnavårdsaktrörande faderskap med stöd av 7 kap. 4 § sekretesslagen inte lämnats ut tilldet berörda barnet. I motionSo50 yrkande 2 av m.fl. (vpk) framförs att 1989/90:KU8y det som enföljd av att skriver under konventionen måste införas enundantagsbestämmelse i 7 kap. 4 § sekretesslagen för den som vill få kunskap omsina föräldrar. Den rätt att få vetskap om föräldrar som konventionenstadgar tillgodoses i svensk lagstiftning bl.a. genom den långtgående skyldighetenför att i oklara fall utreda faderskap och i barnets intresse fåfaderskapet fastställt. Det förhållandet att sekretesslagen i undantagsfall kanlägga hinder i vägen för vetskap om vilka uppgifter som kommit fram i enfaderskapsutredning eller liknande utgör enligt utskottets mening inte hinderför godkännande av konventionen i denna del. Det är emellertid enligt utskottets mening angeläget attintresset av att en person skall kunna få tillgång till uppgifter om sin börd imöjligaste utsträckning kan tillgodoses. Utskottet vill i sammanhanget erinraom att barnets intresse av att få sådan vetskap har beaktats iinseminationslagen (1984:1140) som ger ett barn som avlats genom inseminationrätt att självt få del av uppgifter om spermagivaren under förutsättning attbarnet nått tillräcklig mognad. Enligt utskottets mening finns det anledningfor regeringen att i lämpligt sammanhang överväga en ändring av sekretesslagenför att tillgodose det nämnda intresset. , som dock är inte berett att nuförorda den yrkade lagändringen, föreslår att socialutskottet avstyrker motionSo55 yrkande 2. Närvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (fjp)*, (), (), Hans Nyhage (m), (), (),(), (), (), BengtKindbom (c), (vpk), Hans Leghammar (mp) och (). *Ej närvarande vid justeringen. Grundlagsstadgande om barnets bästa BoHammar (vpk) och Hans Leghammar (mp) anser att den del av utskottets yttrande irubricerat avsnitt som börjar med "Mot denna bakgrund" och slutar med"yrkande 2 avstyrks" bort ha följande lydelse: Målsättningsstadgandeti I kap. 2 § regeringsformen ger emellertid inte uttryck för att det är barnetsbäsfa som skall komma i främsfa rummet i det allmännas verksamhet. Det ärenligt utskottets mening inte ovanligt att andra intressen tillgodoses påbekostnad av vad som kan anses vara bäst för barnet. Utskottet anser attprincipen om att barnets bäsfa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärdersom rör barn är viktig och av så överordnad betydelse att den börgrundlagsfås-tas. Frågan om bestämmelsen bör utformas som ett målsättningsstadgandeeller som en tvingande grundläggande rättighet enligt 2 kap. regeringsformenbör utredas av regeringen. Enligt utskottets mening bör ett lagförslagföreläggas så att den ifrågavarande bestämmelsen skall kunna träda ikraft under näsfa valperiod. Detfa bör ges regeringen till känna. Konstitutionsutskottetföreslår således att socialutskottet tillstyrker motion So54 yrkande 2. Barnets skydd mot skadlig information HansLeghammar (mp) anser att den del av utskottets yttrande i rubricerat avsnittsom börjar med ", kommer" och slutar med"motion So54 yrkande 3" bort ha följande lydelse: mening innebär konventionsåtagandet att barn måste få ett bättreskydd mot våldsförhärligande filmer och TV-program som sänds via satellit. saknas på grund av kabelnämndens beslut allt sådant skydd.Det är oacceptabelt att det råder helt olika förutsättningar och regler förlokala egensändningar i kabelnät och satellitsändningar som distribueras ikabelnät. Enligt utskottets mening måste alla satellittyper föras in underkabellagen så att reglerna avsedda att begränsa förekomsten av reklam, våld,pornografi och rashets åter kan tillämpas. Det regellösa tillståndet som nuråder kan inte accepteras. Åtgärder måste vidtas . Det finns intenågon som helst anledning att t.ex. avvakta radiolagutredningens arbete. Konstitutionsutskottetföreslår således att socialutskottet med tillstyrkande av motion So54 yrkande3 hemställer att anfar följande två lagförslag. Lag omändring i lagen (1985:677) om lokala Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1985:677)'skall ha nedan angivna lydelse. 1989/90: KU8y Ilagen förstås med radiosändning, trådsändning och radioprogram detsamma som iradiolagen (1966:755). kabelnät:anläggning för lokala kabelsändningar, kanal:det genom frekvensangivelse eller på annat därmed jämförligt sätt särskiltbestämda utrymme i ett kabelnät som behövs för sändning av radioprogram, programkanal:det samlade utbud av radioprogram som under en gemensam beteckning sänds i enkanal, vidaresändning:samtidig och oförändrad återutsändning av en sändning, satellitsändning:vidaresändning av programkanaler från satelliter i fast trafik, egensändning:sändning av annat slag än vidaresändning. Ilagen förstås med radiosändning, trådsändning och radioprogram, detsamma somi radiolagen (1966c755). kabelnät:anläggning för lokala kabelsändningar, kanal:det genom frekvensangivelse eller på annat därmed jämförligt sätt särskiltbestämda utrymme i ett kabelnät som behövs för sändning av radioprogram, programkanal:det samlade utbud av radioprogram som under en gemensam beteckning sänds i enkanal, vidaresändning:samtidig och oförändrad återutsändning av en sändning, satellitsändning:vidaresändning av programkanaler från satelliter, egensändning: sändning av annat slag änvidaresändning. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1985:1056. ' Senaste lydelse 1986:1216. l989/90:KU8yFörslag till Lag omändring i radiolagen (1966:755) Härigenom föreskrivs att 5 a § lagen (1966:755)'skall ha nedan angivna lydelse. Sa § Radioprogram i rund rad iosänd- Radioprogram i rundradiosänd ning som har tagits emot i cen- ning som har fagits emot i cen tralantennanläggning får ufan sär- tralantennanläggning får ufan sär skilt tillstånd sändas vidare till skilt tillstånd sändas vidare till motfagare inom fastighet som är mottagare inom fastighet som är ansluten till anläggningen. ansluten till anläggningen. gäller dock inte radioprogram i rundradiosändning från satellit om vidaresändningen sker till bostäder och når fler än 100 bostäder. Om rätt---------------- finländska televisionsprogram. Denna lag träder i kraft . '