yttr · GD05KrU1 · 1989-12-31 00:00:00 — KU1987/88:21, yttr. KrUly) behandlade krav av företrädare för moderata samlingspartietoch om upprättande av en från fristående, rikstäckandereklamfinansierad TV-kanal med markbundna sändningar, har utvecklingen påTV-området varit sådan att det nu är nödvändigt att fattar beslut ifrågan om huruvida reklam skall tillåtas i svensk TV. Utskottet anser nämligenatt om beslut i frågan skjuts upp ytterligare, det i praktiken blir för sentatt upprätta en reklamfinansierad kanal som har möjlighet att inom rimlig tidskaffa sig sådana intäkter att den framgångsrikt kan konkurrera med utländskasatellitsändningar. En reklamfinansierad svensk TV-kanal med goda resurser ärviktig deb därför att det är möjligt att på en sådan kanal ställa programkravsom bl.a. ger medborgarna tillgång till ett mångsidigt utbud av program som ärkvalitetsmässigt högtstående, deb därför att svenska företag inte bör varahänvisade till uteslutande utländska kanaler för att få annonsera sinaprodukter i TV på den svenska hemmamarkanden. TV-reklam förekommer i så gott som alla europeiskastater. Erfarenheterna från jämförbara länder tyder på att farhågorna förnegativa effekter av TV-reklam varit överdrivna. Betänkandet om TV-politikenger ett klart belägg för denna slutsats. Betänkandet bekräftar också att denlösning som bör väljas är den som förordats av företrädare förmoderata samlingspartiet och , nämligen att ett friståendeprogramföretag får tillstånd att sända TV-program med reklam i en nyupprättadrikstäckande tredje kanal. bör få fortsätta sinaavgiftsfinansierade sändningar utan reklam i två kanaler. Yttrandefriheten och mångfalden i det svenska TV-utbudetkommer att ökas om den angivna lösningen väljs. Det fristående TV-företaget bör träffa avtal med staten omvillkoren för verksamheten. Reklamtiden bör begränsas. Reklaminslagens förläggning börregieras i avtalet. Utskottet vill slutligen framhålla att utskottets klaraställningstagande för en ny, reklamfinansierad TV-kanal har den betydelsen attde olika intressenterna på TV-området redan nu får klart besked om riksdagensställningstagande till den viktigaste av de nu aktuella TV-frågorna. Regeringen bör förelägga erforderligaförslag rörande upprättande av en sådan reklamfinansierad TV-kanal som angettsi det föregående. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av de här aktuella motionerna - 1987/88:K413 (fp) yrkande 1, 1988/89:K409 (fp) yrkande 2, 1987/88:K418 (m) yrkande 4 och 1988/89:K431 (m) yrkande 1 1 1 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet förutsätter att regeringen i samband med beredning av 1989/90;KrU ly ärendet omen reklamfinansierad TV-kanal och den framtida TV-politiken i övrigt ocksånärmare överväger frågan om utnyttjandet av de frekvenser som behövs för etttjärde rikstäckande TV-nät. Motion 1988/89:K409 (fp) i motsvarande del (yrkande4) påkallar därför inte någon åtgärd. anser att det inte ankommer på utskottetatt redovisa några synpunkter rörande ett förslag i motion 1988/89:K411 (m) omfolkomröstning (yrkandena 1 och 2). Lagstiftningsfrågor, m.m. om finansiering av etermediergenom reklam eller sponsring Utskottets ställningstagande i föregående avsnitt gör detnödvändigt att lagstiftningen anpassas till en medievärld som rymmer enreklamfinansierad svensk TV-kanal. Även rätten till sponsring bör mot bakgrundav den framlagda utredningen närmare prövas av statsmakterna. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna1987/88:K418 (m) yrkande 3, 1988/89:K411 (m) yrkandena 3 och 4 och 1987/88:K426(m) yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen till känna. Innebörden av utskottets ställningstagande i detföregående är att motion 1988/89:K414 (mp) om förbud mot alla former av reklami etermedia bör avstyrkas (yrkande 1). Lokala radiostationer och lokala , m.m. Inom ramen för vad som är tekniskt möjligt med hänsyn tillde frekvenser som tilldelats bör möjligheter finnas att upprätta lokalaoch regionala stationer på radio- och TV-området. Regeringen bör lägga framförslag om hur dessa möjligheter skall kunna utnyttjas. Förslag bör föreläggasriksdagen i samband med förslag om den reklamfinansierade TV-kanalen. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen till känna med anledning av följande motioner, nämligenl987/88:Kr231 (fp) yrkande 2, 1987/88:Kr244 (m) yrkande 2, 1987/88:K413 (fp)yrkande 2, 1987/88:K420 (c) yrkande 1, 1987/88:K426 (m) yrkande 1, 1988/89:K409(fp) yrkandena 1 och 3, 1988/89:K410 (c), 1988/89:K412 (m), 1988/89:K431 (m)yrkande 2 och 1988/89:K435 (m). (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Eftersom radiolagsutredningen" och slutar med "1988/89:K44S (c)" bort ha följande lydelse: i -> Utskottetanser det angeläget att reglerna för vilka kabelnät som 1989/90:KrUly skallomfattas av tillståndsplikt för trådsändningar ändras. Starka skäl talar föratt om titlståndsplikten över huvud skall bibehållas det utan tillstånd börfå bedrivas sändningar i betydligt större utsträckning än vad de nuvarandebestämmelserna medger, dvs. nät med sändningar som når högst 100 bostäder. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna1987/88:K420 (c) yrkande 4 och 1988/89:K44S (c) bör som sin mening geregeringen till känna. Lokala radiostationer och lokala , m.m. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "I en" och på s. 8slutar med "än föreningskaraktär" bort ha följande lydelse: Som utförligt utvecklas i motioner av företrädare förcenterpartiet - 1987/88:K420 yrkande 1 och 1988/89:K410 - är det angeläget attregler utformas för ett utnyttjande av frekvenser som tilldelats förmarkbundna TV-sändningar. Eftersom man inte kan räkna med att mindre orter ochglesbygder i allmänhet kan nås av det ökade TV-utbudet med hjälp avkabeltekniken är det viktigt att frekvenserna utnyttjas för en television pålokal och regional grund. Ur allmänkul-turell synvinkel är det också angelägetatt reglerna får en sådan utformning att framväxten av en decentraliseradTV-produktion främjas. Fristående TV-sändningar bör grundas på någon form avstatlig koncession. Utskottet ansluter sig till de riktlinjer för ettkoncessionssystem som framlagts i motion 1988/89:K410 (motiveringen i1988/89:Kr236). Dessa innebär i korthet följande. Projekt som ger godgeografisk täckning bör ges företräde. Ingen intressent bör ha en dominerandeställning i företag eller projekt som får koncession. Projekt där ideella organisationer,folkbildningsorganisationer, högskolor, ortspress eller andra bärare avallmänna intressen medverkar bör ges företräde. Koncession bör varatidsbegränsad. I enlighet med det anförda bör ett utredningsarbetepåbörjas . Som ett led i detta arbete bör några försöksprojekt startas. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion1987/88:K420 yrkande 1 och motion 1988/89:K410 bör som sin mening geregeringen till känna. Genom utskottels ställningstagande tillgodoses i alltväsentligt motionerna 1987/88:K413 (fp) yrkande 2, 1988/89:K409 (fp) yrkande 3,1988/89:K412 (m) och 1987/88:K426 (m) yrkande 1. Då det gäller fristående radiostationer med lokala ellerregionala sändningar är utskottet inte berett förorda att tar något initiativ med anledning av i ärendet aktuella motionsförslag. Redovis ningen av de uppdrag som närradioutredningen har bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför följande motioner, nämligen 1987/88:Kr231 (09 yrkande 2, 1988/89:K409 (fp) yrkande 1, 1987/88:Kr244 (m) yrkande 2,1988/89:K431 (m) yrkande 2 och 1988/89:K435 (m). 4.Lagstiftningsfrågor, m.m. om finansiering av l989/90:KrUiy etermediergenom reklam eller sponsring, Medieråd m.m.. Innehållet ikabelsändningslagstiftningen (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "1 anslutning" och slutar med "(yrkande 1)" bort haföljande lydelse: Företrädare för kommunisterna har i olikasammanhang mycket klart tagit avstånd från tanken på reklam i svensk TV.Därvid har framhållits att kostnaderna för reklam i TV kommer att slutligenbelasta TV-tittarna i form av högre priser på konsumtionsvaror. Till det sagdakommer att man ingalunda kan räkna med att det blir någon kvalitetshöjning medreklamfinansierad TV. Sådan TV kommer medvetet eller omedvetet attuteslutande ha som mål att programmen skall nå så stora grupper som möjligt.Kvaliteten får därmed komma i andra hand. Programpolitiska regler kan endast ibegränsad utsträckning förhindra en sådan programpolitik. Enligt utskottetsmening måste TV-politiken inriktas på att stärka ställning. Utskottet har anledning utgå från att vid den pågåenderemissomgången rörande betänkandet om TV-politiken utskottets synpunkter blirnärmare belysta och det har därför inte funnits anledning att påyrka ettavbrytande av remissförfarandet. Sponsringsreglerna för bör skärpas i syfteatt garantera oberoende ställning. Det finns dock skäl avvaktaden fortsatta beredningen av den framlagda rapporten om sponsring. I enlighet med det anförda anser utskottet att riksdagenmed anledning av motion 1988/89:K414 (mp) som sin mening ger regeringen tillkänna att alla former av reklam i etermedia skall förbjudas (yrkande 1).Motionerna 1987/88:K418 (m) yrkande 3, 1988/89:K411 (m) yrkandena 3 och 4 och1987/88:K426 (m) yrkande 2 bör inte föranleda någon åtgärd. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och på s. 9 slutar med "redovisademotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det viktigt med ett demokratisktinflytande över utbyggnaden av kabel-TV. Utskottet tillstyrker det i två motioner - 1987/88:K411(vpk) yrkande 2 och 1988/89:K418 (vpk) yrkande 5 framfördaförslaget om ett medieråd. I medierådet bör experter av olika slag mötas och kabelutbyggnaden prövas i ett samhälleligt och kulturpolitiskt perspektiv. Rådet skall, som namnet säger, ha endast en rådgivande funktion. Till hjälp bör medierådet, som föreslås i motion 1988/89:K418, ha en medieombudsman med talerätt vid domstol (yr kande 6). Det är också nödvändigt med ett moratorium för kabelut byggnaden. Utskottet tillstyrker därför också motion 1987/88:K411 yrkande 1. deb attden del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Med 1989/90:KrU ly hänvisning"och på s. 10 slutar med "satellitens art" bort ha följande När den konvention om gränsöverskridande television sombl.a. undertecknat träder i kraft, får vi ett internationellt regelverksom utgör ett första steg på vägen mot en television i som, då detgäller sändningar som omfattas av konventionen, uppfyller högt ställda krav ifråga om bl.a. att motverka underhållningsvåldet och att skydda barn ochungdom. Enligt utskottets mening är det viktigt att regeringen utan att avvaktaeffekterna av konventionen arbetar vidare mot målet att satellit- ochkabelsändningar som tas emot i skall uppfylla i allt väsentligt sammakrav som gäller för sändningar. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motionerna 1987/88:K410 (s) yrkande 1, 1987/88:K430(vpk) yrkande 2 och 1988/89:K418 (vpk) yrkandena I och 2 bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker förslaget i motion 1988/89:K418(vpk) att skall begära förslag i syfte att särskilja kabelnämndensuppgifter som förvaltningsmyndighet och åklagare så att kabelnämnden blirförvaltningsmyndighet och att den juridiska behandlingen fullgörs i domstol(yrkande 4). befogenheter bl.a. då det gäller att hindravidaresändning av satellitsändningar har berörts i det ovan nämnda yttrandetav utskottet (KrU 1987/88:ly). Samma eller liknande förslag som de i yttrandetbehandlade tas upp i motion 1987/88:K410 (s) yrkandena 2, 4 och 5. Yrkande 3 isamma motion har samband med yrkande 2. Utskottet förutsätter att förslagen nogaövervägs under det utredningsarbete som görs av radiolagsutredningen. Medhänsyn härtill påkallar yrkandena inte någon åtgärd. Radiolagsutredningar har, som ovan angetts, ettuttryckligt uppdrag att lägga fram förslag om sådana ändringar av lagstiftningenatt regler för vidaresändningen skall kunna tillämpas oberoende av satellitensart. Utskottet anser sig därför kunna utgå från att regeringen föreläggerriksdagen förslag som tillgodoser yrkande 3 i motion 1988/89:K418 (vpk).Ställningstagandet innebär att yrkande 3 i motion 1987/88:K420 (c)avstyrks. Allmänna synpunkter rörande motionsförslagen, m.m.,Reklamfinansierade markbundna svenska televisionssändningar. om finansiering av etermedier genom reklam eller sponsring, Medieråd m.m..Innehållet i kabelsändningslagstiftningen deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som harrubriken bort utgå, 15 deb attden del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskot- 1989/90:KrUly tetanser" och på s. 7 slutar med "(yrkande 1)" bort haföljande De kulturpolitiska målen står fast. Att etablerareklamfinansierade markbundna svenska TV-sändningar strider mot dessagrundläggande mål. Även de ursprungliga skälen för en TV i allmänhetens ochsamhällets tjänst kvarstår. Något väsentligt nytt har egentligen inteinträffat som föranleder ändring i den nuvarande grundläggande inställningentill etableringskontroll. Utskottet konstaterar att remissbehandling av utredningenTV-politiken därvid inte kan bidra till någon förändring. Det måste vara ettbåde konsument- och kulturpolitiskt mål att hålla svensk TV fri frånkommersiell reklam, reklam som konsumenterna inte bett om. Grundsynen är attuppnå köpfrid. De ovan redovisade motionerna avstyrks därför. Att i (=utskottet 11 rader) eller sponsring. Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört ometableringskontroll avstyrks motionerna 1987/88:K418 (m) yrkande 3 imotsvarande del, 1988/89:K411 (m) yrkande 4 i motsvarande del och 1987/88:K426(m) yrkande 2. Även motion 1988/89:K411 yrkande 3 avstyrks. Medhänvisning ( = utskottet 4 rader) behandlats ovan. Utskottet är inte motståndare till all slags reklam, menvi vill begränsa den eller ge den nya former. Den "reklam" som vikallar produktinformation, dvs. sådan som konsumenterna själva får söka upp, äracceptabel. Grundsynen är köpfrid; vi skall själva få välja denproduktinformation vi vill ta del av. Däremot är reklam som tränger sig på ossutan att vi bett om det oacceptabel. Detta gäller särskilt reklam i radio ochTV, som ju anses ha stor genomslagskraft. Utskottet finner det särskiltangeläget att skydda speciellt barn och ungdom mot den. Människorna skall få rätt att ostört kunna välja den varu-eller produktinformation som de önskar för att kunna göra rationella ochkunniga köpval som konsumenter. Det är också förutsättning för ett välfungerande marknadsekonomiskt samhälle. Därmed skulle vi slippa mycket av den manipulerandekommersiella reklamen som vi inte efterfrågar, framför allt reklam i radio ochTV. Det måste vara ett både konsument- och kulturpolitiskt önskvärtsamhällsmål. Utskottet tillstyrker därför motion 1988/89:K414 (mp) såvitt däriyrkas att skall begära förslag till lagstiftning om köpfridinnebärande att alla former av reklam i etermedia förbjuds (yrkande 1). deb att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och på s. 9 slutar med "redovisademotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det viktigt med ett demokratisktinflytande över utbyggnaden av kabel-TV. Utskottet tillstyrker det i två motioner - 1987/88:K411(vpk) yrkande 2 och 1988/89:K418 (vpk) yrkande 5 framfördaförslaget om ett medieråd. I medierådet bör experter av olika slagmötas och kabelutbyggnaden prövas i ett samhälleligt och I989/90:KrUly Rådet skall, som namnet säger, ha endast en rådgivande funktion.Till hjälp bör medierådet, som föreslås i motion 1988/89:K418, ha enmedieombudsman med talerätt vid domstol (yrkande 6). Det är också nödvändigtmed ett moratorium för kabelutbyggnaden. Utskottet tillstyrker därför ocksåmotion 1987/88:K411 yrkande 1. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "I en" och på s. 10 slutar med "satellitens art" bortha följande lydelse: Kabellagstiftningen och de efter endast ett par århavererade tillämpning äventyrar möjligheterna att förverkliga dekulturpolitiska målen. beslut omAstrasatelliten innebär i princip att regelsystemet för vidaresändning avsatellitprogram i kabelnät upphävs. Det är helt fritt att via satellitsända hur mycket reklam, våld, pornografi och rashets som helst rakt in i desvenska hemmen. Reklamregeln i kabellagen grundas på tanken att svenskradio och TV skall hållas fria från kommersiell reklam. Tillåts reklam på ettställe så minskar motivet för att hålla den borta från andra ställen. Det hänvisas i utredningen om TV-politiken tillEuroparådets konvention om gränsöverskridande television, vilken undertecknatsav den . Denna innehåller emellertid endast minimiregler förvåld, pornografi och rasdiskriminering. När det gäller reklamreglerna ger desnarare utrymme för en ohämmad reklamutveckling. Enligt konventionen får reklamavbryta program. Detta gäller även seriösa kulturprogram. Utskottet anser att utredningen om TV-politiken inte geren förutsättningslös syn på denna problematik. Den saknar diskussion omkonsekvenserna för kulturen och inte minst för barn och ungdom.Utlandserfarenheter, särskilt från , visar entydigt riskerna medkommersiell TV. I vårt land sker tillvänjningsprocessen genom somriktar sina sändningar framför allt till barn och ungdomar. Det sker främst påmorgnarna. Varje kvart i genomsnitt förekommer våldsinslag. Det blir ocksåmycket stillasittande framför TV för barnen, vilket föranlett sämre motorik ochförändrat beteende i deras lekar. Framtiden för satellit-TV är inte så ljus som TV-utredarenoch näringslivet vill ge sken av. Enligt utskottets uppfattning får kommersiella krafter ochteknik inte bestämma över politiken. Det måste vara tvärtom. har en urvästeuropeisk synvinkel unik mediesituation. Det finns all anledning att slåvakt om den. Utskottet anser att de kulturpolitiska målen som ocksålåg till grund för besluten om utformningen av kabellagen och ansvarighetslagenalltjämt bör gälla och också nu ligga till grund för bedömningen avsatellit-TV- och kabel-TV-frågan. har, som ovan angetts, ettuttryckligt uppdrag 1989/90:KrUly att lägga fram förslag om sådanaändringar av lagstiftningen att regler för vidaresändningen skall kunnatillämpas oberoende av satellitens art. Enligt utskottets mening måste alla satellittyper föras inunder kabellagen så att regler om reklam, våld, pornografi och rashets åter kantillämpas. Det regellösa tillståndet som råder kan inte accepteras.Åtgärder måste vidtas . Det finns således ingen som helst anledningatt avvakta ytterligare utredning. Mot bakgrund härav tillstyrker utskottet motion1988/89:K418 (vpk) yrkande 3. Motion 1987/88:K420 (c) yrkande 3 avstyrks. Enligt utskottets mening är det viktigt att regeringenutan att avvakta effekterna av konventionen om gränsöverskridande televisionarbetar vidare mot målet att satellit- och kabelsändningar som tas emot iSverige skall uppfylla i allt väsentligt samma krav som gäller för SverigesTelevisions sändningar. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna 1987/88:K410 (s) yrkande 1, 1987/88:K430 (vpk) yrkande 2 och1988/89:K418 (vpk) yrkandena I och 2 bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottet tillstyrker förslaget i motion 1988/89:K418 (vpk)att skall begära förslag i syfte att särskilja kabelnämndensuppgifter som förvaltningsmyndighet och åklagare så att kabelnämnden blirförvaltningsmyndighet och att den juridiska behandlingen fullgörs i domstol(yrkande 4). befogenheter bl.a. dådet gäller att hindra vidaresändning av satellitsändningar har berörts i etttidigare yttrande av utskottet (KrU 1987/88:ly). Samma eller liknande förslagsom de i yttrandet behandlade tas upp i motion 1987/88:K410 (s) yrkandena 2, 4och 5. Yrkande 3 i samma motion har samband med yrkande 2. Utskottetförutsätter att förslagen noga övervägs under det utredningsarbete som görs avradiolagsutredningen. Med hänsyn härtill påkallar yrkandena inte någonriksdagens åtgärd. Reklamfinansierade marksända svenska televisionssändningar och (båda c) anför: 1 anslutning till behandlingen av motioner om enreklamfinansierad svensk TV-kanal vill vi erinra om att företrädare för centerpartieti olika sammanhang och senast i samband med behandlingen avfrågor om verksamhet framlagt förslag om finansiering avSveriges Television genom reklam i en av kanalerna som ett komplement tillavgiftsfinansieringen (se bet. 1988/89:KrU21). Vårt förslag är i praktikenföremål för remissbehandling, eftersom ett av de tre alternativ som lagtsfram av TV- utredningeninnehåller att reklam skall tillåtas i den ena eller i bägge 1989/90:KrUly kanalernai (alternativ 1). Vi får anledning att i annat sammanhangåterkomma till vårt förslag. gotab 99210, 1989