yttr · GD05SfU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Reformerad inkomst- och företagsbeskattning 1989/90 SfU4y Skatteutskottethar beslutat bereda socialförsäkringsutskottet tillfålle attyttra sig över proposition 1989/90:110 jämte motioner. Dedelar av propositionen som direkt berör socialförsäkringsutskottetsämnesområde är förslagen till lag om ändring i lagen (1989:1046) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring, lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter och lagom ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. Även förslaget till lag om särskildlöneskatt anknyter till utskottets ämnesområde. Ipropositionen föreslås (avsnitt 4.1) att basbeloppet i fortsättningen skallbygga på prisjämförelser för oktober i stället för november månad. Förslagethar inte föranlett något motionsyrkande, och utskottet har inget att erinra motförslaget. Detföreslagna skattesystemet påverkar även pensionärernas ekonomiska situation. Ipropositionen föreslås i avsnitt 4.2 att det extra avdraget för folkpensionärerslopas och att folkpensionärer i stället medges ett särskilt grundavdrag. Iavsnitt 9.3.2 redovisas att särskilda åtgärder skall vidtas för att inte desämst ställda pensionärerna skall få sänkt standard genom höjningen av deindirekta skatterna 1991. Vidare redovisas i avsnitt 9.3.3 förändringen avinkomst efter skatt för pensionärer. Utskottetyttrar sig i detta sammanhang över motionerna Sköö av , Sk74 avInger Schörling m.fl., yrkande 14, SkSl av m.fl., yrkande 52, samt5k96 av m.fl., yrkande 4. Imotion 5k9é anför m.fl. att bör pensioner beskattas påsamma sätt som andra tjänsteinkomster. I stället bör alla tillförsäkras engrundpension inom ATP-systemet, motsvarande 1 1989/90. av 4,5basbelopp (. Grundpensionen skall utgå lika 1989/90:SfU4y föralla. För inkomster över 4,5 basbelopp utges ATP, och ATP-taket vid 7,5basbelopp skall ligga Éist. Vid en sådan höjd grundpension behöver folkpensioneller pensionstillskott inte utges. Kommunala bostadstillägg behövs inte helleroch de särskilda skattereglerna för pensionärer kan avvecklas. Systemet medförenligt motionärerna att pensionärer med låg pension får en förbättrad situationoch de särskilda marginaleffekterna för pensionärerna försvinner. Skillnadgörs inte mellan gifta och ogifta, och nuvarande orättvisor för kvinnorminskar. Även byråkrati och krångel minskar när man ersätter flera olika systemmed ett enda. Motionäirerna anser att pensionsberedningens slutbetänkande börawaktas men att motionärernas förslag till nytt pensionssystem därefter börgenomföras . Motionärerna begär i yrkande 4 att detanförda ges regeringen till känna. Även föreslår i motion Sköö en förstärktgrundpension (. för ensamstående och . för makar), somskulle möjliggöra att de olika särregler som gäller för pensionärer kanavvecklas. Vidare anför m.fl. i motion SkSl att desärskilda skattereglerna för pensionärer är nödvändiga för att de som har enlåg pension inte skall få en orimligt låg disponibel inkomst. Enligt motionärernakan detta problem lösas genom att grundpensionerna höjs. Motionärernabegär i yrkande 52 ett tillkännagivande härom. Slutligen tar även m.fl. i motion Sk74 upppensionärernas situation. Motionärerna påpekar att det nya skattesystemetkommer att kraftigt missgynna de pensionärer som har låg ATP (mellan ca 0,83och 1,5 ATP-poäng). Motionärerna begär därför i yrkande 14 att regeringenåterkommer med ett nytt förslag i denna del. En lösning skulle kunna vara altfolkpensionens grundnivå höjs. För att inte de med hög ATP skall bliöverkompenserade kan ATP i stället utges med en lägre procentsats än nuvarande60 %. Utskottet har i sitt av godkändabetänkande /90:SfU9 behandlat motioner med förslag till höjda grundpen sionsförmåner eller ändrade pensionssystem. Beträffande förslag till förändringar i pensionssystemet hänvisade utskottet till att pensionsbe redningen har till uppgift att göra en allmän översyn av reglerna inom det allmänna pensionssystemet och att pensionsberedningen räknar med att avge sitt slutbetänkande . Utskottet ansåg att de frågor som togs upp i motionerna hade samband med pensionsberedningens arbete och att resultatet av detta arbete därför borde awaktas. Utskottet hänvisade även till att den pågående skattere formen kan bli av betydelse för vissa av frågorna. Beträffande höjda pensionsförmåner en höjning, av pensionstillskotten så att de med folkpensionens grundbelopp sammanlagt uppgick till två basbelopp var utskottet av statsfinansiella skäl inte berett tillstyrka föreslagen höjning. Utskottet ansåg dock att såväl regeringens proposition om reformerat skattesystem som pensionsberedningens arbete borde awak tas. Regeringenhar i proposition 1989/90:145 föreslagit en höjning av 1989/90:SfU4ypensionstillskotten och vissa andra pensionsförmåner för att kompensera desämst ställda pensionärerna för effekterna av finansieringen av skattereformen.I flera motioner som väckts med anledning av propositionen framställs yrkandenliknande de ovan redovisade. Utskottet kommer att behandla propositionen ochmotionerna i sitt betänkande 1989/90:5fU20. Beträffandede olika förslag som läggs fram i förevarande motioner konstaterar utskottettill att börja med att de pensionärer som har låga inkomster nu föreslås få enhöjning av vissa pensionsförmåner, och utskottet är inte berett att i dettasammanhang förorda en ytterligare höjning av pensionsförmånerna. Till den delmotionsyrkandena tar sikte på ett förändrat pensionssystem anser utskottet attresultatet av pensionsberedningens arbete bör awaktas. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sköö, Sk74 yrkande 14,Sk81 yrkande 52 och 5k9ö yrkande 4. Förmånsgrundandeinkomster och uttag av socialavgifter m.m. Ipropositionen framhålls (avsnitt 5.ö) att målet med skattereformen, ettneutralt skattesystem, kan uppnås enbart om reformen också får omfattasocialavgifterna. I och för sig finns det enligt propositionen ett starktsamband mellan socialavgifter och socialförsäkringsförmåner även om detta intekan relateras till en viss individ. Sambandet mellan socialförsäkringsavgifteroch förmåner har emellertid med tiden tun-nats ut. Eftersom en väsentlig del avsocialavgifterna utgör en skatt i ekonomisk mening är det urneutralitetssynpunkt angeläget att basen för inkomstskatten påförvärvsinkomster så långt möjligt är densamma som för socialavgifter. Dessutommedför det, enligt propositionen, väsentliga administrativa förenklingar ombasen för socialavgifter överensstämmer med den för inkomstskatten.Utgångspunkten för propositionens förslag i denna del är att allaförvärvsinkomster, dvs. all arbetsersättning och all inkomst avnäringsverksamhet, skall bli föremål för någon typ av socialavgifter ellermotsvarande skatt. Det är vidare enligt propositionen angeläget att reglerna idetta avseende utformas så att de kan fungera på ett tillfredsställande sättvid ett ändrat samband mellan förmåner och avgifter i socialförsäkringssystemet. Motdenna bakgrund föreslås i propositionen att i princip alla inkomster som skalltas upp till beskattning under inkomst av tjänst också skall bli föremål försocialavgifter. Inkomsterna skall vara förmånsgrundande, och fullasocialavgifter skall därför tas ut, normalt i form av arbetsgivaravgifter.Förslaget leder till att sådana ersättningar som undantas frånsocialavgiftsuttag därför att mottagaren inte anses ha haft någotförvärvssyfte, ersättningar som utbetalats av annan än arbetsgivare ochersättningar som inte haft fiinktion av kostnadsersättningar liksom vissaförmåner som tillkommit en anställd blir avgiftspliktiga. Inkomster somtidigare delvis varit skattefria på grund 1* 1989/90. av att deinte kunnat hänföras till något inkomstslag, men som enligt 1989/90:SfU4y förslageti propositionen skall beskattas under inkomst av tjänst, blir också föremål föruttag av socialavgifter. På vissa inkomster föreslås att en särskild löneskattskall tas utmed av avgiftsunderlaget. /*ij-betsgivare skall erläggalöneskatt för arbetstagare som vid årets ingång är ö5 år eller äldre. Enmotsvarande löneskatt skall erläggas av enskild person eller dödsbo på inkomstav passiv näringsverksamhet och på inkomst av annat förvärvsarbete än inkomstav anställning som en sådan egenföretagare haft, som före årets början lyllt ö5år eller avlidit . Ersättningar på grund av inkomster, som föranlettatt löneskatt skall betalas, skall enligt propositionen inte ge förmåner i formav sjukpenning och ATP. Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig till deöverväganden som ligger bakom förslagen om ändringar i socialavgiftssystemetoch till- styrka dessa förslag. Utskottet finner det tillfredsställande attockså basen för socialförsäkringsförmånerna breddas, även om detta, främst närdet gäller beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst, inte medför sammaadministrativa förenklingar som på socialavgiftssidan. Förslaget om särskildlöneskatt tillhör inte utskottets beredningsområde, men utskottet vill, ianslutning till vad som uttalas i propositionen på s. 380 beträfende förmånernär särskild löneskatt utgår på ersättningar till personer , erinraom att sjukpenningförmåner kan utgå även efter fyllda utan att dettaföranleder avgiftsuttag enligt nuvarande regler. Det är enligt utskottetsmening rimligt att en löneskatt tas ut på arbetsinkomster för denna gruppförsäkrade, i synnerhet som åtgärder nu vidtas på andra områden för attunderlätta för försäkrade som uppnått den allmänna pensionsåldern att fortsättamed förvärvsarbete. Utskottet yttrar sig i detta sammanhang över motionerna5k51 av m.fl., 5k59 av m.fl., yrkande 19, Sk70(delvis) av och , Sk89 av m.fl.,yrkande 3, 5k96 av m.fl., yrkande 42, och Sk98 av MarianneAndersson i och , yrkande 3. De tillsocialförsäkringsutskottet under den allmänna motionstiden hänvisade motionernaSf207 av och av tar upp likartade frågor somberörts i de förenämnda motionerna, varför utskottet innefattar även dessa iyttrandet och överlämnar dem till skatteutskottet för vidare behandling.Utskottet överlämnar också utan eget yttrande yrkande 1 i motion SB31 avKarl-Gösta och förste vice talman tillskatteutskottet för behandling, eftersom den fråga som tas upp imotionsyrkandet tillhör skatteutskottets beredninj;sområde. Tre motioner tar upp frågor om uttag av socialavgifter påersättningar som utges inom idrottsrörelsen. och i motion Sk70 ett tillkännagivande om att ersättningarna skall varabefriade från arbetsgivaravjpfter på det första halva basbeloppet. I motion5k98 begär i och att beslutar att arbetsgivaravgifter skall tas ut först nären ersättning överstiger ett halvt basbelopp, medan 1989/90:SfU4y imotion 5O50 begär ett tillkännagivande om en motsvarande gräns för uttag avATP-avgift. har utfårdat rekommendationer avseendebeskattning av ersättningar m.m. i samband med idrottslig verksamhet (RSV Dt1989:12). I dessa berörs i vad mån ersättningar och förmåner skall tas upp tillbeskattning och hur avdragsgilla utgifter skall beräknas. Vid bedömningen av omen utgiven ersättning skall anses utgöra sjukpenning- eller pensionsgrundandeinkomst anges att ersättningar understigande ett halvt basbelopp kansärredovisas om inte särskilda omständigheter föranleder annat. Ersättningarnai fråga föranleder ingen förmånsberäkning eller avgiftsskyldighet. Utskottet har tidigare (se /89:SfUl), närutskottet behandlat motionsyrkanden om befrielse helt eller delvis frånskyldigheten att erlägga arbetsgivaravgifter inom idrottsrörelsen, gett uttrycklör sin principiella uppfattning att inkomster i samband med idrottsutövning ilikhet med andra inkomster bör grunda rätt till socialförsäkringsförmåner ochföranleda att socialavgifter erläggs. Utskottet avser att i början av nästariksmöte åter behandla motionsyrkanden i denna fråga. I propositionen (s. 344) nämner departementschefen att deförslag som lagts fram om beskattning av kostnadsersättningar inte torde ändrapå förutsättningarna att i inkomstslaget tjänst få ett s.k. schablonavdragenligt de rekommendationer som RSV meddelat avseende beskattning aversättningar m.m. i samband med idrottslig verksamhet. Utskottet förutsätterdärför att behovet av en schablon även för bedömning av när en utgivenersättning skall anses utgöra sjukpenning- eller pensionsgrundande inkomst ochdärmed föranleda arbetsgivaravgifter kommer att beaktas av riksskatteverket.Någon anledning för att med anledning av de nu behandlade motionernagöra några uttalanden i frågan finns enligt utskottets uppfattning inte. I motion 5k89 av m.fl. begärs i yrkande 3ett förslag från regeringen om att socialavgifter inte skall utgå på avsättningartill företagsanknutna vinstandelsstiftelser, där vinstandelarna binds . begär i motion 5E207 att beslutar attavskafia socialavgifter på vinstandelar. Bidrag som en arbetsgivare lämnar till s.k.vinstandelsstiftelser ingår i underlaget förarbetsgivaravgifter (prop. 1980/87:107, Snj20, rskr. Undantag har dockgjorts för sjukförsäkringsavgift och arbetsskadeavgift, vilket motiverades medsvårigheter att ta med andelen vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst,eftersom denna inkomst bygger på en förväntad framtida inkomst och det inte gåratt på förhand uppskatta vinstandelens storlek. I propositionen föreslås att även sjukförsäkringsavgifteroch arbetsskadeavgifter av likformighetsskäl skall tas ut på bidrag tillvinstandelsstiftelser. Utskottet har tidigare tillstyrkt att bidrag tillvinstandelsstiftelser likställs med lön och avgiftsbeläggs. Med hänsyn till den likformighet mellan beskattningen av lön och uttag av arbetsgivaravgifter som 5 eftersträvas i propositionen kan utskottet biträda förslaget om att 1989/90:SfU4y samtliga arbetsgivaravgifter skall tas ut på bidragen. Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna 5k89 och 5f207. begär i motion Sk5l att uttalaratt måltidssubventioner inte skall vara förmånsgrundande, utan skall betraktassom personalvård och inte belägj;as med sociala avgifter. Utskottet kan likaledes av liklörmighetsskäl intetillstyrka att något undantag i socialförsäkringshänseende görs förskattepliktiga förmåner i form av måltidssubventioner och avstyrker bifall äventill motion Sk51. I motion Sk96 av m.fl. yrkande 42 begärsatt ett grundavdrag motsvarande ett basbelopp införs vid uttag av egenavgifter. Motioner som tar upp frågor om överensstämmelse mellanförmåner och avgifter för egenföretagare har under en följd av år behandlats avutskottet, och utskottet kommer i början av nästa åter att behandlamotioner i ämnet. Utskottet vill liksom tidigare framhålla att den bristandeöverensstämmelsen har sin grund bl.a. i den allmänna försäkringens solidariskaoch obligatoriska karaktär och att de olika försäkringsgrenarna bör betraktatssom delar av ett sammanhängande socialförsäkringssystem. Även om den bristandeöverensstämmelsen har förstärkts genom att det tidigarebasbeloppsavdraget för ATP-avgjfter togs bort när socialavgiftslagen infördes,har det ändrade avgiftssystemet inneburit betydande administrativalättnader för såväl myndigheter som arbetsgivare och egenföretagare. Utskottetvill erinra om att frågan om avgifter och förmåner inom pensionssystemet utredsinom pensionsberedningen, vars arbete väntas avslutat , och attriksförsäkringsverket överlämnat sin rapportSjukpenningförsäkring till egenföretagare utredning och förslag tillregeringen. Förslaget syftar till en bättre överensstämmelse mellanegenföretagarnas sjukförsäkringsförmåner och sjukförsäkringsavgifter. Med det anförda anser utskottet att motion 5k96 böravstyrkas av skatteutskottet. Utskottet behandlar slutligen motion Sk59 av . Motionärerna framhåller att urholkningen av förmånsanknytningen,exempelvis att avgifter på inkomster över 7,5 basbelopp tas ut utan motsvarandeförmåner, gjort det lönsamt att omvandla arbetsinkomster över denna gräns tillandra, icke avgiftsbelagda inkomster. Detta och andra snedvridande problem kanenligt motionärerna lösas enklast genom att förmånsanknytningen successivtinförs, och de begär ett tillkännagivande härom. Förslaget om en breddad bas för socialavgifterna syftarsom nämnts till att anpassa socialavgiftsuttaget på förvärvsinkomster till inkomstbe skattningen. Härigenom kan en del av problemen med omvandling av skattepliktiga inkomster till icke avgiftspliktiga inkomster lösas. Beträf fande sambandet mellan socialavgiftsuttag och förmånsberäkningen hänvisar utskottet till vad det ovan anfört om det 6 minskade sambandet i detta hänseende och om socialförsäkringens 1989/90:SfU4y solidariskaoch obligatoriska karaktär. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund yrkande 19 imotion 5k59. Närvarande:Doris (), (), (), (),(), (), Nils-Ölof (), (), (), (), (), (), Margö (vpk), (), (),() och (). KarinIsraelssoh och (båda c) anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 4. "bort ha följande lydelse: Utskottetanser att pensioner bör beskattas på samma sätt som andratjänsteinkomster. I stället bör alla tillförsäkras en grundpension inomATP-systemet motsvarande av 4,5 basbelopp (. ).Grundpensionen skall utgå lika för alla. Vid en sådan höjd grundpension behöverfolkpension, pensionstillskott och kommunala bostadstillägg inte utges. Desärskilda skattereglerna för pensionärer kan avvecklas. Utskottet anser attett sådant pensionssystem bör genomföras , och utskottetföreslår att skatteutskottet tillstyrker bifall till motion Sk96 yrkande 4. (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet har" och slutar med "yrkande 4." bort haföljande lydelse: Utskottetkonstaterar att de särskilda skattereglerna lör pensionärer är nödvändigaför att de som har en låg pension inte skall få en orimligt låg disponibelinkomst. Enligt utskottets mening bör detta problem lösas genom attgrundpensionerna höjs, och utskottet föreslår att skatteutskottet tillstyrkerbifall till motion Sk81 yrkande 52. Höjdgrundpension 1989/90:SfU4y () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande4." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening kommer det nya skattesystemet attkraftigt missgynna de pensionärer som har låg ATP (mellan ca 0,83 och 1,5ATP-poäng). Deras situation skulle förbättras om folkpensionens grundnivåhöjdes. För att inte pensionärer som har hög ATP skall bli överkompenserade börtilläggspensionen i stället utges med en lägre procentsats än nuvarande öO %.Utskottet anser att regeringen bör lägga fram förslag i enlighet härmed, ochutskottet föreslår att skatteutskottet tillstyrker bifall till motion Sk74yrkande 14. Förmånsgrundande inkomster och uttag av socialavgifterm.m. Ersättningar till idrottsutövare m.fl. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet har" och slutarmed "uppfattning inte." bort ha följande lydelse: 1 propositionen läggs fram olika förslag inombeskattnings- och socialavgiftsområdena, som om de genomförs kommer att fåmycket negativa ekonomiska konsekvenser för idrottsrörelsen. Ersättningar tillidrottsutövare m.fl. som inte uppgår till ett halvt basbelopp föranleder i dagi allmänhet ingen skyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter. Utskottet anseratt ersättningar som inte överstiger ett halvt basbelopp även skallvara undantagna från avgiftsskyldighet och skatteutskottet bör föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen detta till känna med anledning avmotionerna Sk70 i denna del, Sk98 och 5G80. Socialavgifter på bidrag lill vinstandelssystem (), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Utskottethar" och slutar med "och 5f207." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att ett frivilligt "andel ivinst-system" är ett positivt sätt att sprida ägandet. En ökad satsning påvinstandelssystem borde därför vara det naturliga sättet att öka de anställdasägande och inflytande i företagen, och en sådan spridning av det individuellaägandet borde uppmuntras och inte motverkas genom att socialavgifter tas ut påbidrag till vinstandelssystem. I en reservation till utskottets betänkande 1980/87:20 påproposition 1980/87:107 om socialavgifter på vinstandelar motsatte sig utskottets m-, fp- och c-ledamöter att avsättningar till vinstandelssystem avgiftsbe- lades. Avgiftsbeläggningen bygger på att bidragen jämställs med lön. Det finns dock flera framträdande skillnader mellan bidragen och löneutbetalningarna. Bidragen bestäms i efterhand ensidigt av företa- 8 gens ägaremedan lönen bestäms i förhandlingar mellan arbetsgivare 1989/90:SfU4y Andelarna i vinstandelsstiftelser binds innan dekan disponeras av de slutliga mottagarna. I reservationen framhölls också att det skulle föranledaadministrativa problem att fastställa två skilda avgiftsunderlag, eftersomavgiftsskyldigheten inte skulle gälla sjukförsäkrings- ocharbetsskadeavgifter. Behovet av likformighet mellan skatter och avgifter påförvärvsinkomster åberopas nu i den föreliggande propositionen för att utvidgaavgiftsskyldigheten till att avse även sjukförsäkrings- ocharbetsskadeavgiften så att fullständig avgiftsskyldighet uppkommer. Däremotförbigår propositionen det förhållandet att en motsvarande likformighet på förmånssidaninte kan uppnås. Även detta talar för att bidragen inte bör avgiftsbeläggas. Utskottet anser på grund av det anförda attskatteutskottet med anledning av motionerna 5k89 och Sf207 bör avstyrkapropositionens förslag i denna del och föreslå att slopaavgiftsskyldigheten på bidrag till vinstandelsstiftelser. (), (), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Utskottet kan" och slutar med "motionSk51." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion 5k51 att skatt ochsocialavgifter på måltidssubventioner motverkar mångåriga strävanden hoshälsovårdande myndigheter och hos enskilda arbetsgivare att förbättrasvenskarnas kostvanor. Effekterna av förslagen i form av försämrade kostvanorkan bli samhällsekonomiskt dyrbara att försöka reparera i efterhand. Det voredärför rimligare att betrakta måltidssubventionerna som friskvård förpersonalen, i avsikt att att främja hälsa, social samvaro, produktivitet ochtrivsel i arbetet. Ett minimikrav bör därför vara att någon form av stimulansges för att bevara systemet med arbetsgivarbidrag till måltider. Detta kan skegenom att skatteutskottet hemställer att som sin mening gerregeringen till känna att måltidssubventioner skall betraktas som personalvårdsom inte grundar rätt till socialförsäkringsförmåner och som inte skallbeläggas med sociala avgifter. Grundavdrag vid uttag av socialavgifter och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Motioner som" och slutarmed "av skatteutskottet." bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion Sk9ö att det ärotillfredsstäl lande att egenföretagare tvingas betala ATP-avgift på hela lönesumman inkl. kapitalavkastning utan att några pensionspoäng beräknas för inkomster under ett basbelopp. Orättvisan blir särskilt stor när två makar som arbetar i samma företag delar på en liten inkomst. skapa ökadrättvisa föreslår utskottet att egenföretagare befrias från socialavgifter påinkomster upp till ett basbelopp genom att ett motsva- I989/90:SfU4y rande grundavdrag införs och att finansieringen härav sker inom ramen för det totalauttaget av arbetsgivareavgifterna. på grund härav attskatteutskottet bör tillstyrka bifall till motion 5k9ö yrkande 42 och föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts omett grundavdrag för sociala avgifter. 8.Överensstämmelsemellan förmåner och avgifter MargitGennser, och (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Förslaget om" och slutar med "motion5k59." bort ha följande lydelse: Utskottetkan i likhet med motionärerna i motion Sk59 konstatera attsocialförsäkringsförmånernas; anknytning till socialavgiftsuttaget väsentligturholkats under det senaste årtiondet. Detta leder i sin tur till att intressetför skatteanpassningsåtgärder ökar.