yttr · GD05TU2 · 1989-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsyttran(je 1989/90:TU2y Arbetsmarknadsutskottethar berett trafikutskottet tillSlle att yttra sig över proposition 1989/90:76om regionalpolitik för 90-talet jämte motioner som har samband medtrafikutskottets beredningsområde. Propositionens huvudsakliga innehåll i de delar som harsamband med trafikutskottets beredningsområde Ikapitel 8 som har rubriken och politikområden av särskild betydelseför den regionala utvecklingen framhåller föredragande departementschefen attflertalet samhälls- och politikområden har stor betydelse för den regionalautvecklingen. I den redogörelse för sådana samhälls- och politikområden somhärefter följer behandlas bl.a. kommunikations- och transportfrågor.Departementschefen framhåller in-ledningsningsvis att en fortsatt utbyggnad ochförnyelse av olika kommunikationssystem har en avgörande betydelse för denregionala utvecklingen. Han erinrar om att beslutade om måloch inriktning för såväl trafikpolitiken (prop. 1987/88:50, bet. 7U13, rskr.159) som telepolitiken (prop. 1987/88:118, bet. 7U28, rskr. Detövergripande målet för trafikpolitiken är att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Detta målvidareutvecklas i följande fem delmål: tdlgänglig-het, effektivitet, säkerhet,miljö och regional balans. Dettelepolitiska beslutet har inom teleområdet målformuleringar liknande dem pådet trafikpolitiska området. Det övergripande målet för telepolitiken är attmedborgarna, näringslivet och den offentliga förvaltningen i landets olikadelar skall erbjudas en tillfredsställande tillgång till telekommunikationertill lägsta rhöjliga samhällsekonomiska kostnad. Det övergripande målet delas uppi följande fem delmål: tillgänglighet, effektivitet, utvecklingsmöjlighet,uthållighet samt regional balans och sociala hänsyn. Regeringoch riksdag har sålunda betonar departementschefen i fråga om såvältrafikpolitiken som telepolitiken i särskilda delmål understrukit sambandetmellan dessa politikområden och regionalpolitiken. 1 1989/90. 1989/90 TU2y I propositionen ges vidare exempel på ett flertalkohlcreta åtgärder' ■ ■1989/90iTU2y som genomförts med anledning av det trafikpolitiska beslutet och som f , ■ har ensärskild betydelse för den regionala utvecklingen. . '- Departementschefen erinrar orn den målstyrda,decentraliserade pla- . , neringsprocess som kännetecknar kommunikationssektornoch framhåller att 'denna' process bör som en av sina utgångspunkter haregionalpolitiska mål och riktlinjer. Han avstår från att ta ställning tillspecifika utbyggnadsprojekt vad avser vägar, järnvägar eller flygplatser.Sådana projekt skall understryker departementschefen behandlas inom ramenför den ordinarie planerings- och programverksamheten. Propositionens avsnitt om kommunikations- ochtransportfrågor äg nas i övrigt till stor del åt en redogörelse för hur berörda myndigheter och verk bedriver det regionalpolitiska arbetet med utgångspunkt riksdagsbeslut om trafikpolitiken och telepolitiken. . : . Ipropositionens avsnitt 9 föreslås att regionalpolitiska medel anslås . för vissainfrastrukturinsatser i kornbination med ekonomiska och andra åtgärder frånandra samhälls- och politikområden av särskild betydelse för den regionalautvecklingen. För ändamålet föreslås en medelsanvisning på 330 milj.kr. underett nytt anslag D6. Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder m.m. Avpropositionen framgår att medel för investeringar av typen vägar, järnvägar,flygplatser osv. inte avses belasta anslaget. Departementschefen har emellertidför avsikt att föreslå regeringen att från anslaget ställa medel till förfogandeför bl.a. utveckling av projekt med syftet att underlätta arbetspend-ling i nyageografiska relationer. Under avsnittet 10.3 Sektorsfrågor föreslås attlänsstyrelsen, i första hand i glesbygdsområden, skall kunna ta uppöverläggningar om alternativa lösningar för att samordna offentlig service medannan på orten existerande verksamhet innan statlig service far läggas ned. Motionsyrkanden som har samband med trafikutskottetsberedningsområde 1989/90:A52 av m.fl. (s) vari yrkas 5. att som sin mening ger: regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av kollektivtrafiken i västra . 1989/90:A61 av (vpk) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främjande av sjöfarten på m.m. 1989/90:A78 av och (bådac) vari yrkas . 4. att som sin-mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användande av infrastrukturanslaget för etableringav ett nationellt centrum för trafikfrågor i /. 1989/90:A93 av thurdin m.fl. (c) vari yrkas 2. att hos regeringen begär en kartläggning avviktiga stödjepunkter för skärgårdstrafiken och förslag till åtgärder för att 2 trygga ennödvändig skärgårdstrafik. 1989/90:A94av 7hurdin (c) vari yrkas 1989/90:7U2y 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av infrastrukturella åtgärder. 1989/90:A107 av m.fl. (vpk) vari yrkas 27. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna, 28. att hos regeringen begären långsiktig strategi för att motverka uppbyggandet av bilkrävandeinfrastruktur, 41. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över de regler som hindrar postverket att bygga uten social service i glesbygd. 1989/90:A111 av m.fl.(c) vari yrkas 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringen av nya vägsträckningar avseende 10. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om postgirots lokalisering, 34. attriksdagen hos regeringen hemställer om att en utredning om reglernaför transportstöd tillkallas i enlighet med vad som anförts i 1989/90:A118 av . (c) vari yrkas 30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i h)betydelsen av inriktning och utformning av kommunikationer ochtransportväsendet för en positiv regional utveckling och regional Utskottet delar departementschefens uppfettning att enfortsatt utbyggnad och förnyelse av olika kommunikationssystem har enavgörande betydelse för den regionala utvecklingen. Planeringsprocessen inomkommunikationssektorn bör även enligt utskottets mening som en av sinautgångspunkter ha regionalpolitiska mål och riktlinjer. Vidare vill utskottet,i likhet med departementschefen, understryka vikten av att frågor ominvesteringar i vägar, järnvägar och flygplatser behandlas inom ramen för denordinarie planerings- och programverksamheten. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag attanvisa medel till särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder och attmedlen till viss del används för att förbättra arbetspendlingens villkor påsätt som regeringen föreslår. Förslaget under avsnittet 10.3 Sektorsfrågor föranlederinte heller någon erinran från utskottets sida. Förslaget innebär, som nämnts,att , i första hand i glesbygdsområden, skall kunna ta upp 1* 1989/90. överläggningar om alternativa lösningar för att samordna offentlig 1989/90:TU2y servicemed annan på orten existerande verksamhet innan statlig service får läggas ned. I motion A52 (s) framhålls att det behövs ett statligtstöd för ett system med regionala snabbspårvägar runt MalmöLund ochHebingborg. Statligt stöd för investeringar i bl.a. spåranläggningarför kollektiv persontrafik ges via sjätte huvudtitelns anslag B4. För nästa budgetår föreslår regeringen en medelsanvisningpå under anslaget. Byggandet av länstrafikanläggningar till vilka även räknas bl.a. länsvägar och länsjärnvägar sker enligttioårsplaner, som fastställs av länsstyrelserna och i vilka byggnadsföretagenanges i ordning efter angelägenhetsgrad. pågår arbete inom länenmed upprättande av nya planer för länstrafikanläggningar. I proposition1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor föreslår regeringen att eninfrastrukturfond för transportsektorn inrättas genom ett engångsanslag på 5miljarder kronor för nästa budgetår. Avsikten är att medel ur fonden skallkunna användas för bl.a. infrastrukturinvesteringar inomkollektivtrafikområdet. 1 nämnda proposition framhålls också attkollektivtrafiken måste förbättras för att denna grundläggande samhällsserviceskall kunna utvecklas till gagn för enskilda, näringsliv och samhälle.Investeringsplaneringen inom kommunikationssektorn bör därför inriktas på attförbättra kollektivtrafikens utvecklingsmöjligheter. Vidare, framgår det avproposition 1989/90:88, kommer regeringen att utse tre förhandlare en förStockholmsregionen, en för och en för meduppgift att, tillsammans med berörda organ, lägga fram förslag tilltrafiksystem som kan förbättra miljö, tillgänglighet och trafiksäkerhet.Regeringen har numera tillsatt dessa tre förhandlare. Med hänvisning till det anförda avstyrker trafikutskottetför sin del motionsyrkandet. Enligt motion A61 (vpk) bör regeringen lägga fram förslagom främjande av sjöfarten på . Motionärerna framhåller bl.a. att eninvesteringsplan för hamnbyggnader i berörda kommuner bör tas fram, att ettfördelaktigt finansieringssystem för investeringar i nya fertyg förVänersjöfert bör utarbetas och att en godsinventering bör göras för attfestställa vilka godsslag som kan föras över till sjötransporter. Som framgår av den regionalpolitiska propositionen harregeringen tillsatt en särskild utredare (dir. K 1989:B) med uppgiftbl.a. att behandla stödet till Vänersjöferten. I avvaktan på resultatet avutredningen avstyrker trafikutskottet för sin del motionsyrkandet. I motion A78 (c) framhålls att det i den regionalpolitiskapropositionen föreslagna anslaget för särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder bör användas för etablering av ett nationellt centrumför trafikfrågor i /. Etablering av forskning och utbildning om trafik ochtrafiksäkerhet bör framhåller motionärerna komplette- 1989/90:TU2yra de myndigheter (vägverk, banverk och trafiksäkerhetsverk, 7SV) som finnsetablerade på denna ort. Utskottet erinrar om att statens väg- och trafikinstitut(V71), som är lokaliserat till , har till huvuduppgift att bedrivaforsknings-och utvecklingsverksamhet som avser vägar och järnvägar, vägtrafikoch järnvägstrafik samt säkerhet i sådan trafik. Vidare har transportforskningsberedningen(7FB) till uppgift att planera, initiera, stödja och samordna forskning,utveckling och demonstrationsprojekt som rör transporter, trafik ochtrafiksäkerhet. I sitt betänkande 7U 1987/88:24 om trafikpolitiken ochregional balans tillstyrkte trafikutskottet regeringens förslag i den trafikpolitiskapropositionen (prop. 1987/88:50 bil. 1, rskr. 298) att huvudkontorskulle förläggas till . I den propositionen redovisades befintlig ochplanerad utbildning vid högskolan (HFB), bl.a. visscivilingenjörsutbildning i samverkan mellan och högskolan.Vidare förutskickades att ingenjörsutbildning i produktion och underhåll avvägar skulle anordnas vid högskolan. I det nämnda betänkandet betonade ocksåutskottet vikten av att det i finns utbildning på högskolenivåinom ett brett område, som i utbildningshänseende förstärker Borlängesattraktivitet och som stöder rekryteringen av personal till ochbanverket. 1 sammanhanget underströks vidare att 7SV efterfrågar kvalificeradteknisk och administrativ personal. Enligt vad utskottet erferit finns vid HFButbildningar som svarar mot behov som finns hos , och 7SV.Civilingenjörsutbildningen i materialfysik, som bedrivs i samverkan medUppsala universitet, bedöms kunna bilda modell för framtida civilingenjörsutbildningarmed en inriktning som överensstämmer med och behov. Medbörjan innevarande läsår finns också en linje för väg- och banteknik som tagitsfram i nära samarbete med och för att tillgodose dessaverks behov av ingenjörer på mellannivå. Vid HFB har vidare sedan år 1984arrangerats kurser i trafikpedagogik och trafikpsykologi. startadeutbildningsledarutbildning för trafiklärare i . utbildas trafiklärareinom gymnasieskolan. Universitets- och högskoleämbetet föreslår dock införreformeringen av gymnasieskolan att denna utbildning förs över tillhögskolenivå. HFB arbetar i samråd med företrädare för bl.a. 7SV, V71 och branschorganisationernamed planer för högskoleutbildning av trafiklärare. Vidare kan nämnas att HFB enats med generaldirektörernaför de tre verken i och forskningsråd om att de tillsammansskall verka för en uppbyggnad av forskningsverksamhet inom dettransporttekniska området. för forskningsfrågor arbetar förnärvarande med ett ramprogram för forskning och utveckling inom dettransporttekniska området som skall ligga till grund för 7FB:s planering avtransportforskning. Med hänvisning till detanförda finner trafikutskottet inte någon 1989/90:TU2y åtgärderforderlig med anledning av motionsyrkandet och avstyrker därför för sin delett bifell till detsamma. Imotion A93 (c) uttalas bl.a. önskemål om förbättringar av skärgårdstrafiken. Enligtlagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik skall det,för att främja en tillfredsställande trafikförsörjning, i varje län finnas enhuvudman som ansvarar för den lokala och regionala linjetrafiken förpersontransporter. 7rafikens omfettning anges i en trafikförsörjningsplan somhuvudmannen antar. Enligt utskottets mening bör trafikhuvudmännen med detpolitiska och ekonomiska ansvar som de har för trafiken själva bestämma om,och i vilken utsträckning, de önskar bedriva skärgårdstrafik. Enligt vadutskottet erferit förekommer skärgårdstrafik i huvudmannaregi i flera län. Med det sagda avstyrkertrafikutskottet för sin del motionsyrkandet. Imotion A94 (c) yrkas att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov av infrastrukturellaåtgärder. Utskottethar i det föregående erinrat om att i sina beslut om trafikpolitikenoch telepolitiken underströk sambandet mellan dessa politikområden ochregionalpolitiken. Vidare har utskottet betonat att planeringsprocessen inomkommunikationssektorn bör ha som en av sina utgångspunkter regionalpolitiskamål och riktlinjer. Meddet anförda avstyrker trafikutskottet för sin del motionsyrkandet. Imotion A107 (vpk) säger sig motionärerna instämma i den regionalpolitiskapropositionens slutsatser om att fortsatt utbyggnad och förnyelse avkommunikationssystemen har en avgörande betydelse för den regionalautvecklingen. Det finns dock säger motionärerna inga som helst miljö- ochenergiaspekter på kommunikationssektorn i propositionens beskrivning. Av miljö-och energiskäl måste ökningen av bil- och flygtrafiken brytas. Även flera andraskäl talar för ett ökat kollektivt, spårbundet resande. Sjöfert och järnvägmåste stå för merparten av de tyngre och mer långväga transporterna. Bilismskall gynnas där den är samhällsekonomiskt lönsam (inkluderat miljökostnader).Det innebär att bilens möjligheter skall tas till vara i t.ex. Norrlandsinland, där spårbunden trafik inte kan bli aktuell. Vidare betonar motionärernaatt infrastrukturen måste ses över i stort och att vi inte far bygga oss fast iett bil- och flygberoende. Det kan inte vara riktigt att bygga samhällen ochinfrastrukturer så att långväga pendling mellan bostad och arbetsplats tvingasfram. En långsiktig strategi behövs för att motverka en sådan felaktiginfrastrukturuppbyggnad. Data-, tele- och videokommunikationernas möjlighet attersätta framför allt persontransporter måste lyftas fram. Nya rön visar attdet finns en stor potential på dettaområde, som måste utnyttjas på ett bättre sätt _ . . 6 Motionärernayrkar (yrkande 27) att som sin mening skall 1989/90:TU2y geregeringen till känna vad de sålunda anfört om kommunikationerna och (yrkande28) att hos regeringen begär en långsiktig strategi för att motverkauppbyggandet av en bilkrävande infrastruktur. Utskottet erinrar om det trafikpolitiska målet att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. I det trafikpolitiska beslutet underströks också att en grundläggandeprincip vid utformningen av trafikpolitiken skall vara att de enskildamänniskorna och företagen ges möjlighet att inom ramen för det befintligatrafikutbudet själva avgöra hur de skall ordna sina transporter. För atttransportkonsumenterna skall ges möjlighet att ta hänsyn till såväl sina egnaförhållanden som till effekterna för samhället i övrigt krävs en väl avvägdpåverkan från samhällets sida. De medel som i första hand står till buds inomden statliga trafikpolitiken för att åstadkomma en sådan valfrihet under ansvarför andras välSrd är en samhällsekonomiskt grundad prissättning av trafiken. Avdet trafikpolitiska beslutet framgår vidare att bilismen svarar för merpartenav persontransporterna och att den är en förutsättning för att samhällets behovav transporter skall kunna tillgodoses. Lastbilstrafiken kommer liksom att ha stor betydelse för att tillgodose det svenskanäringslivets behov av transporter och för att bidra till utvecklingen av nyatransportlösningar. Bilismen måste emellertid utvecklas med beaktande av desäkerhets- och miljökrav som samhället ställer. 7rafikutskottet finner inte skäl ompröva beslutoch avstyrker därför för sin del de båda motionsyrkandena. I motion A107 (vpk) föreslås också en utredning om hurpostverket skall kunna utveckla sin lantbrevbäring till att även omfetta en"social del" för äldre. Den sålunda aktualiserade frågan behandlas av post- ochteleutredningen i dess framlagda betänkande med regionaltoch socialt ansvar (SOU 1990:27). Utredningen förordar att Posten samråder medde kommunala myndigheterna för att möjliggöra att lantbrevbärarna i ökadomfettning skall kunna utnyttjas för "social service" på avtalsregleradeoch affirsmässiga grunder. Kostnaderna kan därigenom framhåller utredningen hållas nere både för Posten och kommunen. Vidare förordas att Posten aktivtskall verka för att lantbrevbärare och postkontorspersonal skall kunna utförakompletterande tjänster genom samarbete med privata företag, kommuner ochstatliga verk och myndigheter. I avvaktan på resultatet av regeringensberedning av utredningens förslag avstyrker trafikutskottet för sin delmotionsyrkandet. I motion Al 11 (c) framhålls att investeringar i detstörre vägnätet och nya vägsträckningar för utbyggnad av Europa- och riksvägar inte bör finansieras med regionalpolitiska medel utan över ordinarie väganslag. Statligfinansiering av vägbyggen sker via sjätte huvudtitelns anslag 1989/90:TU2y B3.Byggande av riksvägar och B4. Byggande av länstrafikanläggningar samt i vissafell med AMS-medel för beredskapsarbeten. Som framgår av vad utskottet anförtframhålls det i propositionen att det föreslagna infrastrukturanslaget inte börkunna användas för investeringar av typen vägar, järnvägar, flygplatser osv.Utskottet delar denna uppfettning. 7rafikutskottet finner med hänvisning till det anfördasyftet med motionsyrkandet tillgodosett och avstyrker därför för sin del ettbifell till detsamma. 1 motion Al 11 (c) begärs också en utredning om en samladlösning av utlokalberingen av postgirot. Målsättningen bör enligt motionärernavara att alla centrala uppgifter utlokaliseras. Från posten har under hand framhållits attbehandlingstiden av postgirots betalningsuppdrag måste bli så kort som möjligt,då detta krävs med hänsyn till konkurrensen från bankerna och bankgirot inomområdet för betalningsförmedling m.m. Nuvarande krav på en total behandlingstidom högst från mottagandet av ett betalningsuppdrag medmorgonposten till utdelningen av kontoutdrag vilket krav iprincip gäller för postgirots betalningsförmedling nödvändiggör enligtposten centraliserade system för behandlingen. Utflyttning från postgirot avden s.k. 24-timmarsservicen är enligt posten inte möjlig. Denna snabba serviceär det främsta konkurrensmedlet för postgirot. Posten planerar emellertid att i7ierp inrätta en filial till postgirot, dit behandlingen av s.k.48-timmarsupp-drag registrering av inbetalningar med checker m.m. skulleflyttas. Behovet av årsarbetskrafter vid denna enhet beräknas till ca 20.Förläggning till 7ierp av filialen har valts med hänsyn till önskemål om utlokaliseringoch till att filialen inte bör ligga på större avstånd från än sommotsvarar en fårdväg på 1PA timme med bil. Nya kassaterminaler för ADB installeras på postkontorenunder åren 19901992. Dessa kassaterminaler gör det möjligt att flytta ut vissaarbetsuppgifter från postgirot till postkontoren. Andelen arbetsuppgifter somkan flyttas ut till postkontoren uttryckt i årsarbetskrafter beräknas till ca200 . Mot bakgrund av det anförda avstyrker trafikutskottet försin del motionsyrkandet. I motion Al 11 (c) begärs vidare en utredning om reglernaför transportstöd. Av den regionalpolitiska propositionen framgår attregeringen tillsatt en särskild utredare (dir. K 1989:B) med uppgiftatt lämna förslag på hur det regionalpolitiska transportstödet för person- ochgodstransporter i skall utformas . Utredningen skall också som nämnts behandla stödet till Vänersjöferten samt bidraget till kommunalaflygplatser, transportstödet till , stödet tillgodstransporterna i glesbygd och möjligheterna till stöd för data- 1989/90:TU2y kommunikation i norra inland. I avvaktan på resultatet avutredningen avstyrker trafikutskottet för sin del motionsyrkandet. I motion Al 18 (c) framhålls att en grundläggandeförutsättning för ett decentraliserat samhälle är goda och fungerandekommunikationer. Det är nödvändigt betonar motionärerna att hela landet fåren rimlig del av statens insatser på kommunikationsområdet. behöver iframtiden kommunikationer, där olika typer av transportmedel stödjer ochkompletterar varandra, om en positiv regional utveckling och god miljö skallkunna uppnås. Det förutsätter i sin tur att de framtida investeringarna ivägnät, flygplatser, järnvägar m.m. får en inriktning som utgår från de kravsom miljön och målet regional balans ställer. Utskottet delar motionärernas uppfattning och villframhålla att denna stämmer väl överens med de mål för trafikpolitiken somriksdagen angav i sitt beslut . Något sådant tillkännagivande som motionärernabegär torde sålunda inte vara erforderligt, varför trafikutskottet för sin delavstyrker motionens yrkande 30 h. Närvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), (),(), (), (), iMalmö (m), (), 7horén (c), (vpk), RoyOttosson (mp), (), () och 7om (). Avvikande meningar 1. (vpk) och () anser att dendel av trafikutskottets yttrande som börjar med "Som framgår" ochslutar med "del motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: och upp till är uråldrigatransportleder som har farbara leder till och havet. Flerautredningar visar att sjöfarten med vissa utvecklingsinsatser är överlägsenlandsvägstrafiken både vad gäller miljöaspekter och transportekonomi. fartygsom nu byggs har visat att de utsläpp som gamla maskiner 1989/90:TU2y förorsakatgår att bygga bort. Med modern teknik kan alltså tungt gods med fördel fraktassjövägen. Mot bakgrund av det anförda förutsätter utskottet att eninvesteringsplan för hamnbyggnad i berörda kommuner tas fram. Vidare finnerutskottet det angeläget att ett fördelaktigt finansieringssystem förinvesteringar i nya fartyg för Vänersjöfert utarbetas. Vidare behövs eninventering av vilka godsslag som kan överföras till sjötransporter. Det börunderstrykas att sjö- och järnvägstransporter inte behöver konkurrera medvarandra utan är kompletterande system. 7rafikutskottet delar sålunda motionärernas uppfettningatt hos regeringen bör begära förslag om utveckling av sjöferten påVänern, Glasljorden och samt tillstyrker för sin del motionsyrkandet. Kommunikationerna och en bilkrävande infrastruktur (vpk) och () anser att dendel av trafikutskottets yttrande som börjar med "Utskottet erinrar"och slutar med "båda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet anser för sin del att stor hänsyn till miljö ochenergiförsörjning skall tas vid fördelning av medel till investeringar i deolika trafikslagens infrastrukturer i landets alla delar.