yttr · GD05FiU2 · 1989-12-31 00:00:00 — l motion Sk23 (m) yrkande 19 föreslås utan närmaremotivering att man från inte skall medge grundavdrag förinkomst av kapital. Utskottet anser propositionens förslag vad avser kapitalbeskattningenväl avvägt och avstyrker därmed yrkandet. 1 samma motion föreslås också att överskott och underskotti inkomstslaget kapital beskattas på ett enhetligt sätt också förde inkomsttagare som har inkomster över den s.k. brytpunkten (yrkande 22).Regeringen bör därför ges i uppdrag att återkomma till medförslag till den tekniska utformningen av ett sådant förslag. Motionärernaföreslår också att hos regeringen skall begära förslag omsparstimulerande åtgärder med den inriktning som anförts i motionen samt imotion l988/89:Fi602 (yrkande 23). Vad beträffar det förstnämnda yrkandet vill utskottetanföra följande. Med de förslag som redovisas i propositionen kommer detskattemässiga värdet av avdrag att minska nästa år.Samtidigt minskar skatteuttaget i det högsta skatteskiktet med 7 procentenheter.I så måtto är alltså förslaget om ändrad beskattning av överskott ochunderskott i inkomstslaget kapital neutralt. Regeringen har aviserat att den ibörjan av kommer att lägga fram förslag om skattereformens slutligautformning. I det sammanhanget kommer man att föreslå att kapitalinkomsterskall beskattas med en proportionell statlig skatt på . kommerförslag att läggas fram som innebär att värdet av underskottsavdrag begränsastill . Den av motionärerna begärda förändringen kommer därmed att genomfö- Med hänsyn härtill är det enligt finansutskottets mening inte 1989/90:FiU2y påkallatatt nu begära något särskilt initiativ från regeringens sida i denna fråga. Motionärerna återkommer också till de förslag tillsparstimulerande åtgärder som man fört fram i motion1988/89:Fi602. På förslag av finansutskottet avslogs dessa förslag av riksdagenså sent som . finner inte anledning att nu ompröva sintidigare redovisade uppfattning i fi-ågan (1988/89:FiU31, res. m, fp, c).Utskottet föreslår därför att skatteutskottet avstyrker motion Sk23 yrkandena22 och 23. Avsikten är att KIS förslag om breddning av skattebasenför mervärdeskatt så att i huvudsak all konsumtion av varor och tjänster skallbeskattas skall föreläggas i vår. Förslaget kommer att kunna trädai kraft . I propositionen sägs emellertid att vissa avförslagen till basbreddningar bör kunna träda i kraft . Isyfte att finansiera de sänkta inkomstskatterna föreslås därför attenergiområdet samt vatten, avloppsrening och sophämtning iTiomsbeläggs samt attserverings- och hotelltjänster beläggs med mervärdeskatt utanreduceringsregler. Vidare föreslås i propositionen en ändring avförsäljningsskatten på motorfordon. 1 motioner från (Sk24, Sk28 och Sk35),(Sk29) samt kommunisterna () yrkas avslag påförslaget till att momsbeLägga energi. I stället yrkas på bl.a. förändringarav olika punktskatter, som skatt på el, olja, kol och bensin. Motionärernabetonar dessa skatters styreffekter på energikonsumtionen. I partimotion Sk23från moderata samlingspartiet anförs att beslut om den framtidaenergibeskattningen bör anstå och gälla . I två motioner, Sk23 (m) och Sk32 (vpk), yrkas avslag påförslaget att momsbelägga vatten, avlopp och sophämtning. har inte något att erinra mot attmervärdeskatt införs på energiområdet. Det innebär att konsumtionen av energijämställs med annan privat konsumtion. Det är en fördel sett från allmäneffektivitetssynpunkt eftersom en generellt utformad mervärdeskatt minskarsnedvridningseffekterna. Om konsumenterna kan välja mellan olika varor och tjänster,av vilka en del är belagda med full mervärdeskatt, andra med en lägre skatt ochandra åter är skattefria, snedvrids konkurrensen med samhällsekonomiskaförluster som följd. Undantagen från full skattskyldighet leder tillkonkurrens- och konsumtionssnedvridningar och dubbelbeskattningseffekter ochgynnar egenregiverksamhet. Detta medför försämrad resursallokering. Förslagenbör genomföras i den takt som föreslås i propositionen. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sk23yrkande 12 i här berörd del, Sk24 yrkandena 611, 13 och 18, Sk28 i här berörd del, Sk29 yrkandena 7, 12, 13, 16-18, Sk32 yrkandena 7-9 samt , Förslagetom mervärdeskatt på serverings- och hotelltjänster avslås i 1989/90;FiU2y motionerfrån moderata samlingspartiet (Sk23), (Sk24, Sk25, Sk28 ochSk34), kommunisterna () och (Sk29). Som skälför detta åberopas förslagets konsekvenser för hotell- och restaurangnäringenoch därmed på turistnäringen och den svenska bytesbalansen. Uti&ån sammautgångspunkter kräver man i två motioner, Sk30 av () och Sk33 avMarianne och (), att regeringen noggrant följer utvecklingenför turistnäringen i utsatta regioner. Utskottet anser utifrån sin principiella uppfattning attäven dessa tjänster bör beläggas med oreducerad mervärdeskatt. Det kan enligtutskottet förutsättas att regeringen noggrant följer utvecklingen förturistnäringen i de utsatta regionerna. Utskottet anser således att dessamotioner inte behöver föranleda någon åtgärd från sida. Samtliga härberörda motioner bör därför avstyrkas. I motion Sk23 (m) anförs att eftersom osäkerheten är storom den fi-amtida indirekta beskattningen inom EG är det felaktigt att nu höjauttaget av mervärdeskatt. Det får till följd att vi fjärmar oss än mer från vadsom gäller i de olika . anser att propositionens förslag innebärett närmande till vad som gäller inom EG. Det är sannolikt att om ett avtal omsamarbete träffas mellan och EG kan en basbreddning bli aktuell i syfteatt möjliggöra ett deltagande i den inre marknaden. Det innebär att vissareduceringsregler kan komma att avvecklas. anser därmed attmotion Sk23 yrkande 12 i berörd del bör avstyrkas av skatteutskottet. Vad finansutskottet nu anfört innebär att utskottettillstyrker principen om breddning av basen för mervärdeskatt. Förslaget om utvidgad försäljningsskatt på motorfordonm.m. föranleder inte någon erinran från finansutskottets sida.Motionsyrkandena Sk23 yrkande 12 i här berörd del och Sk27 bör därföravstyrkas. Förslaget till ny företagsbeskattning lades fram av URF.Förslaget har mottagits positivt av remissinstanserna. Finansministern ställersig i propositionen bakom de principer som UFtF:s betänkande bygger på. Deinnebär en kraftig sänkning av bolagsskattesatsen kopplad till en betydandebegränsning av reserveringsmöjligheterna. Det sägs också att en förutsättningför en sådan sänkning är att investeringsfonderna slopas liksom de generösareglerna för nedskrivning av lager. I motion Skl3 av m.fl. (m) anförs attförslagen i propositionen får retroaktiv verkan och kraftigt förändrar förutsätt ningarna för företagens verksamhet. Motionärerna föreslår därför att vissa delar av förslaget skall skjutas upp till att gälla från taxeringen 1991 medan andra delar avslås och föreslås bli upptagna i samband med övriga förändringar av företagsbeskattningen 1991. I motion Sk24 (c) förslås vissa uppmjukningar i övergångsbestämmelser- . na föravskaffandet av investeringsfonderna. Finansutskottetansluter sig till de föreslagna principerna för före- 1989/90:FiU2y tagsbeskattningeninnebärande lägre skattesats och mer begränsade reserveringsmöjligheter. Ettsådant system har flera fördelar. Det minskar bl.a inlåsningen av kapital iföretag som är lika vinstrika som tidigare, som det likvärdiga skattemässiga villkor för olika typer av investeringar ochfinansieringsformer. Utskottets slutsats är att detta kommer att leda till enbättre fungerande marknad för kapital och investeringar. Övergången till en lägre skattesats skapar emellertidvissa problem. Företagen kommer sannolikt att med hjälp av olika typer avbokslutsdispositioner och andra åtgärder försöka skjuta upp beskattningen tillden tidpunkt då den nya lägre skattesatsen gäller. Företagen har mycket storaobeskattade reserver i form av lagerreserver och investeringsfonder. Det ärdärför önskvärt att få till stånd en mjukare övergång. Propositionens förslagalt redan nu ta ett första steg förefaller därför vara välmotiverat. Fördelarnahärav uppväger de olägenheter som ett ingrepp under löpande år kan innebära.Utskottet anser därför att motionerna Skl3 och Sk24 yrkande 19 bör avstyrkas avskatteutskottet. Konsekvenser för stat och kommun I propositionen sägs att skattereformen bör ge ettbalanserat utfall inte bara för den offentliga sektorn utan också iförhållandet mellan stat och kommun. Därvid bör beaktas förändringarna både avden direkta skatten och den indirekta skatten. I propositionen sägs därför attåtgärder bör vidtas för att bibehålla balansen. Det kan ske genom reducering avkommunernas skatteunderlag eller genom annan förändring. Enligt propositionenberäknas effekterna av höjningarna av de indirekta skatterna bliförhållandevis små. Förändringarna av inkomstskatten för påverkar utbetalningarnatill kommunerna först . Det bedöms därför lämpligt att lägga förslagtill åtgärder i detta avseende i samband med förslag till inkomstskatt m.m. förår 1991, när det går att bättre beräkna effekterna för kommunerna av både 1990och ändringar. I motion Sk29 (mp) begärs att kommunerna ges fullbeskattningsrätt av företagen. Som motiv anges att kommunerna har storakostnader för företagen i kommunen. vill med anledning härav anföra följande. påverkas kommunerna främst av breddningen avmervärdeskatten. Dessutom påverkas utgifterna för KBT genom de förslag sompåverkar hyrorna. Om nu aviserade förslag om breddning av mervärdeskatten förår 1991 genomförs kommer effekterna för kommunerna att bli större. KIS har isitt betänkande lagt fram förslag som innebär att man skulle kunna komma tillrätta med de brister i konkurrensneutralitet som finns när det gäller kommunalupphandling och egenregiverksamhet för egna behov. Det innebär att kommu- nernaskall medges generellt avdrag för ingående mervärdeskatt. Det 1989/90:FiU2y skulle tillföra kommunerna betydande inkomster. Även andraförslag som aviserats kommer att påverka den kommunala ekonomin. Det finns således som anförs i propositionen goda skäl föratt avvakta de förändringar som kan komma att genomföras för innanbeslut fattas om vilka åtgärder som bör vidtas för att återupprätta balansenmellan staten och kommunerna. Det förefaller mot denna bakgrund intetillrådligt att genomföra de förändringar i den kommunalaföretagsbeskattningen som föreslås i motion Sk29 (mp) yrkande 25. Utskottetvill därför avstyrka denna motion. I motion Sk24 begärs att en utredning tillsätts om denkommunala skatteutjämningen. Som utskottet nämnt kommer en sådan utredning atttillsättas. Motionärernas önskemål om en utredning är således helttillgodosett. Det finns därför inte någon anledning för att vidtanågon åtgärd med anledning av motionen. Yrkande 21 i motion Sk24 avstyrksdärför av utskottet. Förslagens statsfinansiella och samhällsekonomiskaeffekter Den i propositionen föreslagna sänkningen avinkomstskatten beräknas ge ett budgetbortfall på 23,4 miljarder kronorutöver det skattebortfall som skulle uppkommit vid indexering av 1989 årsskatteskalor. I propositionen understryks att skattebortfallet bör finansierasi sin helhet. Finansieringen av skattesänkningarna bör därvid,framhålls det, ha samma inriktning som finansieringen av reformen i stort, dvs.skärpt kapitalbeskattning, basbreddningar i fråga om inkomst av tjänst samtökat uttag av indirekta skatter. I enlighet härmed föreslås att bortfallet på 23,4miljarder kronor skall täckas genom höjda indirekta skatter på sammanlagt 11,9miljarder kronor, främst i form av ett breddat mervärdeskatteuttag på energi,vatten, avlopp och sophämtning samt hotell- och restaurangtjänster. Därjämteföreslås skärpt beskattning av kapitalinkomster med samtatt basen för inkomstbeskattningen breddas, vilket väntas öka den offentligasektorns inkomster med . Inkomstförstärkningarna uppgårdärmed till , vilket ger utrymme för vissafördelningspolitiska åtgärder på riktade till de sämstställda pensionärerna och studerande. De i propositionen anvisade finansieringskällorna omfattarde delar av skatteomläggningen som inte utgör en direkt inflationsanpassning av skatteskalan. har emellertid regeringen i statsbudge ten för innevarande budgetår reserverat medel för en skatteomläggning . I kompletteringspropositionen (prop. 1988/89:150, bil. 1, s. 15) framhålls sålunda att "den statliga inkomstskatten bör sänkas 1990 genom förändringar av skatteskalan med ungefår samma inriktning och utformning som ". Medel för en sådan skatteomläggning har satts av under den särskilda budgetposten , Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. I de medanledning av proposition 1989/90:50 väckta partimotionerna 1989/90;FIU2y biträdspropositionens förslag till ny skatteskala för av moderatasamlingspartiet, och . föreslår i dettasammanhang också att en särskild skattereduktion på . Även kommunisterna ochmiljöpartiet de gröna föreslår att inkomstskatten sänks i ungefårsamma omfattning som övriga partier föreslår. Deras förslag tillskattesänkningar har dock en delvis annan inriktning. de grönaföreslår dessutom att arbetsgivaravgifterna sänks i bl.a. och påGotland samt att medel avsätts för särskilda satsningar inom trafik- och energiområdet. Vad beträffar finansieringen av skatteomläggningen biträdsregeringens förslag av . anser i likhet med vad som sägs ipropositionen att skattereformens första steg bör totalfinansieras. Partietsförslag överensstämmer med regeringens vad beträffar den utökadekapitalbeskattningen samt med vissa jämkningar också med propositionensförslag om breddad bas för inkomstskatter. Däremot awisar centerpartietförslagen om mervärdeskatt på energi, liksom skärpningen på hotell-ochrestaurangtjänster. I stället föreslår man skärpt eller ny skatt på el,koldioxidutsläpp, uran och spillvärme. Den av föreslagnaskattereduktionen på 500. kr. är enligt vad som sägs i motion Sk24 redanfinansierad genom den energiskattehöjning som ingick i en uppgörelse medregeringen och som beräknas motsvara . Moderata samlingspartiet utgår från attinkomstskattesänkningen uppgår till 19,3 miljarder kj-onor och att denbehöver finansieras. Resterande del är en inflationskompensation som, enligtvad som sägs i motionen, självfallet inte skall finansieras. Moderatasamlingspartiet förordar att marginalskattesänkningarna pareras genom en kombinationav -s.k. dynamiska effekter som man räknar med skall tillföra den offentligasektorn ökade inkomster på under 1990, - minskade offentliga utgifter på 7,8 miljarderkronor och -strukturförändringar i skattesystemet som väntas ökadet offentligas kommunisterna awisar helt förslagen ombreddad mervärdeskatt. 1 stället föreslår man att vissa punktskatter höjs medsammanlagt . Utöver propositionens förslag ombreddad bas för inkomst- och kapitalbeskattningen föreslår vänsterpartietkommunisterna bl.a. att fastighetsbeskattningen skall omfatta ävenindustrifastigheter samt att man skall ta ut en avkastningsskattpå pensionsfonder. Även de gröna föreslår att enavkastningsskatt skall tas ut på pensionsfonder . Man vill också ändra avdragen för resor till och från arbetet. 1 övrigt godtar man i allt väsentligt regering- 16 ensförslag till kapitalbeskattning och beskattning av löneförmåner. Miljöpartietde gröna godtar likaså att mervärdeskatt tas ut på vatten, 1989/90;FiU2yavloppsrening och sophantering men awisar övriga förslag till momsbreddning. Istället föreslår man att en rad andra punktskatter på fi-ämst energiområdethöjs. de gröna räknar med att deras förslag tillinkomstförstärkningar skall uppgå till , varavtvå tredjedelar hänför sig till skärpt indirekt beskattning. får med anledning härav anföra följande.Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på det ekonomiska läget och påutvecklingen i . Av vad utskottet där anfört framgår att finanspolitikenmåste utformas med största stramhet . Ett grundläggande kravär därför att skattesänkningar finansieras i sin helhet. En sådanlösning förordas bl.a. i propositionen och av i motion Skl6. Moderata samlingspartiet har i sittfinansieringsalternativ finansierat marginalskattesänkning med 19,3miljarder kronor. Resterande del utgör endast en inflationskompensation.Därtill kommer att man som enda parti tillgodoräknar sig dynamiska effekter påsammanlagt . Vidare föreslår man att skattesänkningarna del skall finansieras med utgiftsnedskärningar på 7,8 miljarder kronor.Dessa nedskärningar ger emellertid enligt utskottets mening ingen eller endastbegränsad effekt under . Sammantaget innebär detta att detmoderata förslaget leder till att statsfinanserna försvagas med närmare 10miljarder kronor. En efterfrågestimulans av denna omfattning är oacceptabel irådande situation. föreslår därför att skatteutskottetavstyrker motion Sk23 (m) i här berörd del. förslag innefattar en skattereduktion på500 kr. för låg- och medelinkomsttagare. I motion Sk24 (c) framhålls att dettaförslag är finansierat genom den uppgörelse som under våren 1989ingick med regeringen om energibeskattningen och som väntas ge ettbudgettillskott på . Som finansutskottet anfört måste1990 års skatteomläggning finansieras i sin helhet. Denna uppfattning har ävencenterpartiet givit uttryck för i motion Sk24. Det är i rådande läge enligtutskottets mening inte lämpligt att på det sätt motionen innebär stimuleraefterfrågan ytterligare. Utskottet anser därför att skatteutskottet böravstyrka motionärernas förslag om inriktningen av skattereformens första ochandra steg (Sk24 yrkande 2). De alternativa förslag som förs fram av delsvänsterpartiet kommunisterna i motion Sk32, dels de gröna imotion Sk29 är enligt vad motionärerna själva framhåller i sin helhetfinansierade. Förslagen awiker, inte minst vad gäller utformningen avskatteskalan, fi-ån vad som förordas i propositionen och övriga partimotioner. På grund av den korta tid som stått till buds för dettayttrande har finansutskottet inte hunnit med att göra en fristående bedömningav förslagens budgetpolitiska effekter. 2 1989/90. Utskottethar inledningsvis beskrivit sin syn på det ekonomiska läget. Av dennabeskrivning framgår att kapacitetsutnyttjandet är mycket högt och bristen påarbetskraft är påtaglig. Den sänkning av inkomstskatten som utskottet förordati det föregående får i det läget inte leda till en påspädning av efterfrågan,utan den måste finansieras både genom höjningar av andra skatter och. Utskottet ansei" i likhet med vad som anförts ipropositionen och i flera motioner att det skattebortfall som motsvararkompensation för inflationsskydd av skatteskalan inte behöver finansieras. 1annat fall skulle skatteuttaget höjas i reala termer. Priiicipen omtotalflnähsiering accepteras i flera motioner. I motion Sk24 (c) avvisasemellertid delar av propositionens finansieringsalternativ,' nämligenrnervärdeskatt på energi med motiveringen att det leder till omedelbaraeffekter på konsumentpriserna. Det sägs i motionen vara en dåligfinansieringsväg ur stabiliseringspolitisk synvinkel. I stället förordas höjdapunktskatter. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Propositionens förslag till finansiering av inkomstskattesänkningarna ledertill tillfållig höjning av konsumentprisindex de år den genomförs. Den beräknasi propositionen uppgå till för . Enligt SPK:s i dagarnaredovisade undersökning uppgår den direkta effekten till . Som konstaterasi motion Sk 16 (fp) är denna prishöjning en ofrånkomlig effekt av självaskatteomläggningen. De andra alternativ till finansiering som finns, t.ex.höjda punktskatter, leder också till prisökningar. Även besparingar kan fådenna effekt. Det kan t.o.m. hävdas att även om finansiering saknas kommerprisnivån att drivas upp via en förstärkt efterfrågan. Detta leder, som ocksåframhålls i motion Skl6, till att den underliggande inflationstakten drivsupp, vilket är än värre. En finansiering med höjda punktskatter slår dessutompå exportpriserna vilket kan försvåra exporten. Med hänsyn till näringslivetskonkurrenskraft är därför enligt utskottets uppfattning moms att föredraframför punktskatter. Utskottet avstyrker därmed motion Sk24 yrkande I. Utskottet vill i detta sammanhang instämma i vadfinansministern anfört och som också uttalas i motion Skl6 (fp), nämligen attden tillfålliga prisökning som blir en övergångseffekt av skattereformen intefår leda till kompensationskrav från löntagarorganisationerna i avtalsförhandlingarna.Löntagarna har ju redan fått kompensation för denna prishöjning genom de sänktainkomstskatterna. Utskottet vill också i detta sammanhang beröraskattereformens effekter på arbetsmarknaden och det högakapacitetsutnyttjandet. Som utskottet framhållit kan sänkta skattesatser påsikt väntas få positiva effekter på arbetskraftsutbudet. Därigenom kanöverhettningen på arbetsmarknaden komma att dämpas. Det bör bidra tillatt dämpa löneökningstakten, och därmed kan även inflationen få ett lugnareförlopp. Skattereformen bör enligt finansutskottets bedömning bidratill en bättre ekonomisk utveckling i . Den innebär ett väsentligt stegför att främja arbete och sparande. Den löser självfallet inte alla Vad finansutskottet anfört om skattere- u 1989/90:FiU2y formensekonomiska effekter med anledning av vad som sägs i propositionen och i motionSkl6 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen föreslås att personer, vars obligatoriskasjjarande väntas understiga , inte skall'behöva erlägganågot sparbelopp. Dessutom föreslås att sparbelopp söm under inkornståret 1989understiger . skall återbetalas senast'. I fyra partimotioner begär moderata samlingspartiet,, kommunisterna och de gröna var för sigatt det tillfålliga obligatoriska sparandet avskaffas. yrkandeinnefattar dessutom krav på att inbetalade sparbelopp för återbetalas. På förslag av finansutskottet (1988/89;FiU30) harriksdagen beslutat att ett tillfålligt obligatoriskt sparande skall äga rum . Syftet härmed var att minska utrymmet för konsumtion och dämpa tendenserna till en ökad infla tion. Enligt finansutskottets tidigare redovisade uppfattning borde un dantagen från sparkravet vara få för att den avsedda effekten skulle uppnås och för att sparandet skulle vara så fördelningspolitiskt neu tralt som möjligt. De tidigare redovisade skälen för ett obligatorisktsparande är alltjämt giltiga, och utskottet anser inte att vunna erfarenhetermotiverar någon mer genomgripande förändring av sparandet. bördärför enligt finansutskottets mening avstyrka de förslag om.en avveckling avsparandet som framförs i motion Sk 16 (fp) yrkande 2, Sk23 (m) yrkande 14, Sk29(mp) yrkande 29 och Sk32 (vpk) yrkande 17. Såsom framhålls i propositionen kan det dock vara befogatatt göra undantag för dem som har ett lågt sparande. Om som i propositionenföreslås gränsen sätts vid ett sparande på . kan det samlade sparandetunder 1990 väntas minska med endast 1,2;miljarder kronor. Därmed är minskningeninte större än att den kan antas ha endast mindre betydelse för den ekonomiskaåtstramningen i stort. Å andra sidan skulle ett stort antal personer komma attundantas från sparkravet, bl.a. mer än ålderspensionärer.Till saken hör också att det samlade sparandet blivit större än man tidigareräknat med. Enligt finansutskottets mening talar starka fördelningspolitiskaskäl således för att skatteutskottet bör biträda det i propositionen (mom. 16)framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1989:474) om tillfålligtsparande. vägnar l989/90;FiU2y Närvarande; (), (), ArneAndersson i (s), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), (), (), (), () och (). Avvikande meningar 1. och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Sammanfattande slutsats börjarmed "Som framgått" och slutar med "av " bort haföljande lydelse; Som framgått av utskottets redovisning av regeringensskrivelse kommer underskottet i bytesbalansen att fortsätta att växa kraftigt.Med mera realistiska bedömningar av pris- och löneutvecklingen är det sannoliktatt bytesbalansunderskottet blir ännu större. Denna utveckling kommer att bliett allt större problem för den ekonomiska politiken. Den tvingar oss till etthögt ränteläge, vilket motverkar investeringarna.