yttr · GD05FiU4 · 1989-12-31 00:00:00 — Rapportens slutsatser har också bekräftats vid denuppvaktning som gjordes inför arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottetunder deras beredning av detta ärende. Där framkom bl.a. attinvesteringsskatten inte hade resulterat i överströmning från avgiftsbelagtbyggande till bostadsbyggande. Den föreslagna höjningen av investeringsskatten skulle ökanybyggnadskostnaderna vilket i sin tur skulle driva upp fastighetspriserna.Som en följd härav skulle innehavarna av kommersiella lokaler kunnatillgodoräkna sig betydande värdestegringar. räknar länsarbetsnämnden () i medatt 1 000 byggnadsarbetare inom regionen kommer att bli arbetslösaom byggnadsprojekt som fått tillstånd inte kommer i gång till följd av denhöjda skatten. väntas detta antal ha ökat till mellan 2 000och 3 000 personer. Enligt LAN:s bedömning kommer bostadsbyggandet inte attkunna ge sysselsättning åt den arbetskraft som på detta sätt blir berörd avskatten. i län beräknar att 300 personer löper risk att bliarbetslösa och att detta antal ökar till 450 året därpå. Enligt LANskulle en höjning av investeringsskatten inte utgöra något problem ombostadsbyggandet kom i gång. Så sker emellertid inte. Vid i län räknar man med en tioprocentig arbetslöshet i /91,vilket motsvarar 700 personer. De som skulle tjäna på ett ingrepp av detta slag ärsåledes innehavarna av kommersiella lokaler. Priset skulle få betalas avbyggnadsarbetarna. Investeringsskatten bör således inte skärpas. Tvärtom börden nu utgående avgiften avskaffas med det snaraste. Med hänsyn härtill saknasdet anledning att närmare pröva de motioner som tar upp olika aspekter påskattens utformning. Det finns i detta läge inte heller anledning att övervägabostadsutskottets förslag till beskattning av s.k. kombinationsprojekt, dvs.projekt i vilka förekommer både bostäder och avgiftsbelagt arbete. Utskottetkan dock inte undgå att göra den reflexionen att varje försök att differentieraskatten i sådana projekt leder till mygel och godtycke samt ett än värre"bostadslånekineseri". förslag är somfinansutskottet ser det ytterligare ett belägg för att regleringar föder nyaregleringar. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet motionerna Fi29(fp), Fi30 (m) och Fi32 (fp) om avslag på propositionen och upphävande av lagen(1989:471) om investeringsavgift för vissa bostadsarbeten. Propositionenavstyrks liksom de motioner om vissa ändringar i regeringens förslag sombehandlas i detta yttrande. Avslagpå propositionen l989/90;FiU4y och (båda fp) anser attutskottets yttrande under rubriken bort ha följandelydelse: Som föreslås i de tre motionerna Fi29 (fjp), Fi30 (m) ochFi32 (fp) bör propositionen om skärpt investeringsskatt avslås av riksdagen.Den nuvarande lagen (1989:471) om investeringsavgift för vissa byggnadsarbetenbör upphävas så snart det är praktiskt möjligt. Detta torde lämpligen kunna skevid första efter beslut i ärendet, dvs. Investeringsskatten är ytterligare ett bland mångastyrinstrument som har kommit att utnyttjas på en redan genomreglerad marknad.Den snedvridning som uppkommer genom byggregleringen förstärks därmedytterligare. Som framhålls i motion Fi32 (fp) ger en höjdinvesteringsskatt i kombination med skärpta administrativa begränsningar förbyggandet upphov till en samlad reglering av sådan omfattning att utskottetinte kan godta den. Utskottet utesluter emellertid inte att någon form avavgiftsbeläggning kan visa sig ändamålsenlig i en situation med starköverhettning i geografiskt begränsade områden. Sådana förslag måste dockbedömas bl.a. mot bakgrund av en samlad ekonomisk-politisk strategi. Någon sådanstrategi har emellertid regeringen inte förmått framlägga. Mot denna bakgrund biträder utskottet förslaget imotionerna Fi29 (fp), Fi30 (m) och Fi32 (fp) att propositionen skall avslås ochatt den nuvarande lagen om investeringsavgift skall upphävas. Med detta ställningstagandesaknas det anledning att gå närmare in på de motioner som tar upp olikaaspekter på skattens utformning. Utskottet tillstyrker också den i motion Fi32 (fjp)föreslagna lösningen att regeringen bör återkomma till och redovisasin bedömning av läget i berörda storstadsområden, effekter av hittillsvidtagna åtgärder samt hur verkningsfulla tänkbara styrmedel kan vara.Bedömningarna bör som framhålls i motionen infogas i en samladekonomisk-politisk strategi. Vad utskottet här anfört bör som sinmening ge till känna för regeringen. , skattesats, tillämpningsperiod ochbenämning på investeringsavgiften och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som under rubriken börjar med "Finansutskottetfår" och slutar med "motion Fi33 (c) yrkandena 1, 2 och 4" bortha följande lydelse: I likhet med vad som föreslås i motion Fi33 (c) anserutskottet att investeringsavgiften inte bör utvidgas till . Bostads utskottet och arbetsmarknadsutskottet har i detta ärende gemensamt blivit uppvaktade av företrädare för byggbranschen. Då framkom upp- 12 gifter somtalar för att investeringsavgiften inte bör utvidgas till Göte- borgsområdet.Det finns tecken på att byggkonjunkturen kommer att 1989/90:FiU4y dämpas,inte minst i detta område. Propositionen bör därför avslås i denna del. Enligt finansutskottets mening bör det också övervägas ominte undantag skall göras även för de kommuner söder om som i dagomfattas av avgiften. bör beträffande dessa kommuner begära ett nyttoch bättre underbyggt förslag. Ett sådant kan förslagsvis redovisas i denkompletteringsproposition som skall föreläggas i slutet av aprilmånad. får då möjlighet att pröva om investeringsavgift skall uttas idetta område även . Vad utskottet här anfört innebär att utskottet anslutersig till förslaget i motion Fi33 (c) yrkande 2. bör med anledning avmotionen som sin mening ge till känna för regeringen vad finansutskottet häranfört om investeringsavgiften i de södra delarna av . Det är angeläget att en verklig dämpning av detoprioriterade byggandet kommer till stånd. Mot bakgrund av att byggkonjunkturenväntas bli något dämpad instämmer utskottet i bedömning att enavgiftsnivå på är lämplig. Av samma anledning är det inte heller motiverat attutsträcka avgiftens tillämpningstid. Avgiften bör således tas ut endast underår 1990. Eftersom intäkterna från avgiften enligt ett tidigareriksdagsbeslut skall återföras till den betalande regionen, bl.a. viabyggsektorn, är det som finansutskottet ser det helt korrekt att användabegreppet avgift i stället för skatt. Såsom begärs i motion Fi33 (c) bör alltsåriksdagen avslå den i propositionen föreslagna användningen av begreppet investeringsskatt. biträder alltså på dessa punkter förslageni motion Fi33 (c), vilket innebär att propositionen bör avslås i motsvarandedelar. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjar med "I motionerrta Fi28" ochslutar med "bedömning än bostadsutskottet" bort ha följande lydelse; Som anförs i motion Fi31 (vpk) visar uppgifter frånlänsarbetsnämn den i att volymen "övrigt byggande" i möLund-området är avsevärt större än den ram som regeringen fastställt för . är det osäkert om nyproduktionen av bostäder kan hållas på en tillräckligt hög nivå. Överhettningen i området är dock inte lika påtaglig som i varför skatten bör bestämmas till , dvs. den skattesats som gällde i huvudstadsregionen t.o.m. . r* 1989/90. MalmöLund-området bör avgränsas på det sätt som föreslås i 1989/90:FtU4y motion Fi31 (vpk). Det innebär att kommunerna bör ingå i området. I detta område bör investeringsskatten tas ut påbyggnadsarbeten som påbörjas fr.o.m. fram till utgången av1991. Lagen bör kompletteras i enlighet med vad som här anförts.Finansutskottets ställningstagande i denna fråga innebär alltså att utskottetansluter sig till kommunisternas förslag i motion Fi31. I betydandeutsträckning tillgodoses därmed också de grönas motsvarandeförslag i motion Fi28. () anser att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med "I motionerna Fi28" och slutar med "bedömning änbostadsutskottet" bort ha följande lydelse: Som anförs i de grönas motion Fi28 talarflera skäl för att alla tre storstadsområdena, således även ochLandskronaHelsingborg, bör omfattas av investeringsskatten. Förutom att detär lämpligt ur likställighetssynpunkt är miljöbelastningen i området mycketstor. Försurningen har i gått längre än i de flesta andra delar avlandet, och detta beror till största delen på ökad bilism, som i sin tur är ettresultat av den industriella överhettningen. har några av Europasbästa odlingsjordar och de bör så förbli. Tillgången på allemansrättslig markär mindre än någon annanstans. Investeringsskatten begränsas lämpligen tillMalmö, (med ), , , , , ,och kommuner. Lagen bör kompletteras i enlighet med vad som här anförts.Finansutskottets ställningstagande i denna fråga innebär alltså att utskottetansluter sig till de grönas förslag i motion Fi28. I betydandeutsträckning tillgodoses därmed också kommunisternasmotsvarande förslag i motion Fi31. (), () och (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenbörjar med"Enligt finansutskottets" och slutar med "till känna förregeringen" bort ha följande lydelse; Enligt finansutskottets mening saknas det anledning attompröva tidigare ställningstagande i denna fråga. Beslutet från bör alltså ligga fast, vilket innebär att influtna medel skall återföras till berörda regioner. Såsom framhålls i propositionen och i motion Fi33 (c) måste emellertid ett återförande anpassas till den 1- Eftersom hinner förflyta från det 1989/90:FiU4y att avgiftenbetalas in tills medlen återförs till regionen åstadkommes eninflationsdämpande åtstramning. Alltjämt gäller således att regeringen böråterkomma till med ett förslag om hur medlen skall återföras tillberörda regioner. Vad utskottet här anfört med anledning av de båda motionernaFi31 (vpk) och Fi33 (c) bör som sin mening ge till känna förregeringen. () anser att den del av utskottets yttrandesom under rubriken börjar med "I motion Fi28" och slutar med "mening änbostadsutskottet" bort ha följande lydelse: Som de gröna framhåller i motion Fi28 börinvesteringsskatten även omfatta parkeringsanläggning som inrättas i anslutningtill ny bostadsbebyggelse. Likaså bör rivning av byggnad anses sombyggnadsarbete och beläggas med investeringsskatt såvida rivningen inte ärpåkallad av rena miljöskäl (exempelvis sjuka hus). Lagen bör omarbetas i enlighet med vad finansutskottet härföreslagit- I samma motion begärs också att investeringsskatt inteskall utgå på vissa socialpolitiskt och miljömässigt angelägna projekt. Någonåtgärd med anledning av detta förslag är enligt finansutskottets mening inteerforderlig, eftersom dylika projekt redan är undantagna från skatteplikten. och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som under rubriken börjar med "har" och slutarmed "aldrig blir byggda" bort ha följande lydelse: har för sin del inget att erinra mot denav bostadsutskottet förordade lösningen. I enlighet med förslag bördock skattebasen för kombinationsprojekt, liksom alla andra avgiftspliktigaprojekt, vara i stället för . (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken börjarmed "har" och slutar med "den 8 februari1990" bort ha följande lydelse: Det finnsenligt finansutskottets mening ingen anledning att särbe- i c handlakontor och liknande byggnader bara för att de ingår i samma Det finns heller ingen anledning att bygga stora 1989/90:FiU4y kontors- och parkeringshus för att skärma av bullret från den iflera avseenden onyttiga och onödiga biltrafiken i våra städer. Det finns däremot all anledning att undvika svårbegripligaoch motsägelsefulla skatteregler som bara befrämjar uppkomsten av eninvesteringsskattearkitektur. Därför bör enligt utskottets mening kombinationsprojektenbehandlas på så sätt att full skatt tas ut på ickebostadsdelen oberoende avhur stor andel den utgör. Det betyder att skatteuttaget för ettkombinationsprojekt differentieras och hamnar mellan O och . Det innebärockså att kontor som byggs ihop med bostäder beskattas neutralt i och med attde varken gynnas eller missgynnas skattemässigt. föreslår att lagen om investeringsskattutformas i enlighet med vad utskottet här anfört och att denna ordning, liksomövriga föreslagna ändringar i lagen, tillämpas på byggnadsprojekt som påbörjasefter . Investeringsskattens geografiska och procentuellaomfattning () anför: När byggintressenterna uppvaktade arbetsmarknads- ochbostadsutskotten i detta ärende framgick det klart att det på byggmarknadenfinns tydliga regionala skillnader i överhettning inom de berörda områdena.Detta leder tanken till att investeringsskatten borde utformas med fleranivåer. Den tioprocentiga investeringsavgiften iStockholmUppsala-om-rådet har inte haft avsedd effekt, bostadsbyggandet harinte stärkts och överhettningen i Arlandakorridoren består. Jag vill mot dennabakgrund föreslå att man inför tre zoner inom de överhettade storstadsområdena,inkl. västra , med skattesatserna 20, 30 och , beroende påöverhettningsgrad. Överhettningen kan beräknas på olika sätt. Jag villexemplifiera med följande förslag till zonindelning: Zon I Arlandakorridoren beläggs med 40 procentsinvesteringsskatt. Här finns trots höga byggkostnader ett betydande utrymme förskattehöjning; avgränsningen av området görs i samarbete med berörda kommuner(, , , och ); Zon 2 En mellannivå, som beläggs med 30 procentsinvesteringsskatt och omfattar dels övriga delar inom StockholmUppsala-området förutomde områden som har betydligt lägre överhettning och placeras i zon 3, dels kommun innanför yttre ringvägen, kommundelenLund i och väster om ; .j Zon 3 1989/90:FiU4y De minst överhettade områdena, som beläggs med 20 procentsinvesteringsskatt och består av , , , , , , kommuner samt delarna av Uppsalakommun norr om en linje i höjd med den planerade Bärbyleden; västra enligt de grönas motion utomovannämnda områden inom föreslagen zon 2. En på detta sätt differentierad investeringsskatt skullemöjligen möta större acceptans och ändå innebära en kraftig dämpning av ickeönskat byggande. 1 de fortsatta övervägandena om investeringsskattensutformning bör också detta förslag kunna beaktas. Arbetsmarknadsutskottetsyttrande Bi,g j' ' Skärptinvesteringsskatt för vissa byggnadsarbeten Till finansutskottet Finansutskottethar berett arbetsmarknadsutskottet tillfålle att yttra sig över proposition1989/90:96 om skärpt investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten och över sexmed anledning av propositionen väckta motioner. trädde lagen om investeringsavgift förvissa byggnadsarbeten i kraft. Enligt denna skall byggherren betala en avgiftom av byggnadskostnaden för s.k. oprioriterat byggande. Avgiften tas i dagut i med undantag för och kommuner samt iUppsala och kommuner i län. Den avser byggnadsarbete som påbörjasunder tiden 27 maj 1989den . Lagen har det dubbla syftet attdämpa överhettningen på byggmarknaden och att vidga utrymmet för produktion avnya bostäder. I propositionen föreslås nu att avgiften höjs från 10 till30 % och utvidgas till att omfatta även . Dessutom föreslås attperioden skall förlängas till att omfatta även byggnadsarbeten som påbörjasunder . Beteckningen "investeringsavgift" byts ut mot"investeringsskatt". berör i sitt yttrande väsentligenfrågan om vilka effekter på sysselsättningen som den föreslagna skärpningen avinvesteringsskatten kan medföra. Denna fråga har belysts vid en gemensam uppvaktning vidarbetsmarknads- och bostadsutskotten. I denna har deltagit representanter förByggnadsarbetareförbundets avdelningar i de berörda regionerna, förbyggmästarna i samma områden och för Byggentreprenörerna samt företrädare förHaninge kommun. Därtill har arbetsmarknadsutskottet under hand inhämtatuppgifter från länsarbetsnämnderna i , och län. Enligt vad som framkommit bl.a. vid uppvaktningen finns enoro för att den föreslagna skatten kommer att påverka sysselsättningennegativt. En bedömning är att den i propositionen föreslagna nivån, ,kommer att leda till att ett stort antal planerade oprioriterade byggen intekommer att påbörjas. Skatten tillsammans med de i övrigt mycket högaproduktionskostnaderna medför att byggherrarna avstår från att genomföraprojekten. Detta kommer dock inte att leda till ett ökat bostadsbyggande. Avolika skäl, bl.a. sådana som hänger samman med plan- och bygglagensöverklaganderegler, kommer bostadsbyggan- det inte igång enligt planerna utan skjuts framåt i tiden. I alla tre 1989/90:FiU4y regionerna befarar man en successivt ökande arbetslöshet blandbygg- Bilaga 1 nadsarbetare som lagen är tänkt attgälla. 1 två motioner, Fi28 av m.fl. (mp) ochFi31 av m.fl. (vpk) hemställs att investeringsskatten även skalltas ut i kommun och i andra delar av västra , vpk föreslår med 10 %.Miljöpartisterna hemställer också om en särskild definition av prioriteratbyggande och därtill att samtliga nya parkeringsanläggningar skall beläggasmed skatt liksom rivning av byggnad. Vpk yrkar ett tillkännagivande om återförandeav intäkterna från skatten till respektive region för produktion av nyabostäder. yrkar i sin motion Fi33 att investeringsskattenskall uppgå till . I fråga om tillämpningsområdet yrkas avslag påpropositionen såvitt avser utvidgningen till . villinte heller ha en förlängning i tiden. I motionen hemställs att intäkterna fråninvesteringsavgiften med beaktande av konjunkturen skall återgå till berördregion samt slutligen att förslaget att ändra benämningen från avgift tillskatt avslås. I motionerna Fi29 av (), Fi30 av BoLundgren m.fl. (m) och Fi32 av m.fl. (fp) yrkas avslag på propositioneni sin helhet. I de två förstnämnda yrkas dessutom att den nu gällandeinvesteringsavgiften skall upphävas. delar den bedömning som liggerbakom regeringens förslag om en höjning av investeringsskatten samt enutvidgning av dess geografiska tillämpningsområde och utsträckning i tiden. Av detta följer att utskottet inte kan ansluta sig tillmotionerna Fi29, Fi30 och Fi32. Utskottet anser inte heller att demodifieringar i förhållande till propositionen som föreslås i motionerna Fi28,Fi31 och Fi32 är påkallade. Även om en åtstramning är angelägen vill utskottetframhålla vikten av att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen inom deregioner som föreslås omfattade av investeringsskatten. Skulle utvecklingentyda på att skatten får oönskade effekter på sysselsättningen är det angelägetatt regeringen skyndsamt förelägger förslag till åtgärder för attförhindra detta. Med detta uttalande tillstyrker arbetsmarknadsutskottetpropositionens förslag. Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen tillkänna. Närvarande: (), (), KjellNilsson (s), 19 MarianneStålberg (s), (), (), (), (_c), (vpk), 1989/90:FiU4y (), (), (),1 Holmkvist (m), (), (), () och (). l. , och (allam) anser att den del av yttrandet som på s. 2 börjar med"delar" och slutar med "regeringen tillkänna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening fanns det anledning att motsättasig införandet av den tioprocentiga investeringsavgiften . Den tidigareerfarenheten visade att en sådan pålaga kan ge upphov tillsysselsättningssvårigheter. Man borde därför ha kunnat utgå ifrån att avgifteninte skulle få åsyftat resultat utan i stället leda till allvarligaskadeverkningar. De uppgifter som framkommit genom kontakterna medlänsarbetsnämnderna i de berörda regionerna och vid den gemensamma uppvaktningenbekräftar dessa farhågor. Vid i uppskattar man att 1 000byggnadsarbetare inom regionen kommer att bli arbetslösa om byggnadsprojektsom fått tillstånd inte kommer i gång till följd av den höjda skatten. Motslutet av 1991 uppskattas siffran till mellan 2 000 och 3 000 personer. EnligtLAN:s bedömning kommer bostadsbyggandet inte att kunna ge sysselsättning åtden arbetskraft som på detta sätt blir berörd av skatten. i länberäknar att 300 personer löper risk att bli arbetslösa . Året därpåväntas siffran stiga till 450. Enligt skulle en höjning avinvesteringsskatten inte utgöra något problem om bostadsbyggandet kom i gång.Så sker emellertid inte. Vid i räknar man med entioprocentig arbetslöshet i /91, vilket motsvarar700 personer. Samtliga tre länsarbetsnämnder anger samma förklaring till attbostadsbyggandet inte kommer till stånd i den omfattning som vore önskvärd frånsysselsättningssynpunkt. Förutom det höga kostnadsläget är plan- och bygglagenen hindrande faktor. i hänvisar till en undersökning enligt vilkenanledningen till att projekterat byggande inte påbörjats i av fallen äratt man inte fått fram planer. En mängd överklaganden kommer i vägen. Uppvaktningen inför arbetsmarknads- och bostadsutskottenstärker bilden. Det var en allmänt förekommande uppfattning att investeringsskatteninte skulle få den avsedda överströmningseffekten till bostadsbyggande. Plan-och bygglagen och ett allt större antal överklaganden med stöd av lagen nämndessom en väsentlig förklaring till att detta byggande inte kommer i gång ellerfördröjs. Framför allt befarade man arbetslöshet blandbyggnadsarbetare i de berörda regionerna. Utskottetanser det mycket märkligt att man på en helt genomregle- 1989/90;FiU4y radbyggmarknad över huvud taget kan överväga att införa ytterligare Bilaga 1 styrinstrument.En avreglering av byggmarknaden skulle leda till ett effektivare utnyttjande avresurserna och en dämpning av kostnadsutvecklingen. Till detta kommer att detfinns anledning att hysa betänkligheter mot att på regional grunddifferentiera skatter med snedvriden konkurrens som följd. Ett kraftigt minskat byggande av bl.a. kontorsytor kanganska snart leda till en brist på dessa. Detta förorsakar då relativt snabbtstigande hyror för denna typ av lokaler, vilket i sin tur verkar pris- ochkostnadsdrivande på hela byggmarknaden. På grund av det anförda bör enligt utskottets mening dennu gällande lagen upphävas och propositionen avslås. Det anförda innebär attutskottet tillstyrker motion Fi30. Övriga i sammanhanget behandlade motioner,Fi28, Fi29, Fi31, Fi32 och Fi33, avstyrks. och (båda fp) anser attden del av yttrandet som på s. 2 börjar med "delar" och slutar med "regeringen till känna" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening fanns det anledning att motsättasig införandet av den tioprocentiga investeringsavgiften . Avgiftenutgjorde ett nytt styrinstrument på en redan starkt reglerad marknad.Tillsammans med skärpta administrativa begränsningar för byggandet innebär denhöjda investeringsskatten en samlad reglering av en omfattning som utskottetinte kan ställa sig bakom. Utskottet utesluter emellertid inte att någon typ avavgiftsbeläggning kan visa sig ändamålsenlig i en situation med starköverhettning i geografiskt begränsade områden. Sådana förslag måste dockbedömas bl.a. mot bakgrund av en samlad ekonomisk-politisk strategi som saknasi dag. De uppgifter som framkommit i kontakterna medlänsarbetsnämnderna i de berörda regionerna och vid uppvaktningen införutskotten talar för att den föreslagna skärpningen av skatten inte kommer attleda till ett ökat bostadsbyggande, vilket bl.a. var avsett. I stället kan manbefara en successivt ökande arbetslöshet bland byggnadsarbetare. På anförda grunder hemställs att med avslag påpropositionen ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder motöverhettning i vissa områden. Utskottet tillstyrker således motion Fi32. Övrigai sammanhanget behandlade motioner, Fi28, Fi30, Fi31 och Fi33 avstyrks. och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "delar" och slutar med "regeringen till känna" bort ha följandelydelse: Utskottet kan konstatera att redan i början av1988 föreslog en investeringsavgift på riktad mot överhettningen på byggmark naden i . Om avgiften hade införts då skulle överhettningsproblemen och den ekonomiska obalansen ha varit av betydligt mindre omfattning. Det ärbefogat med en höjning av avgiftsuttaget, men utskottet anser 1989/90:FiU4y med hänsyntill vissa tecken på en något dämpad byggkonjunktur att Bilaga 1 enavgiftsnivå på är lämplig. Av samma skäl bör avgiften inte i nulägetutvidgas till . Inte heller bör avgiften nu utsträckas itiden. De farhågor som framförts för sysselsättningen har ju också främst tagitsikte på situationen .