yttr · GD05AU4 · 1989-12-31 00:00:00 — har berett arbetsmarknadsutskottettillfålle att yttra sig över proposition 1989/90:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivna motioner. Utskottet yttrar sig i det följande över debpropositionens bilaga 5 () utom avsnittet E.Invandring m.m., deb motionerna -Fi65 avLars m.fl. (vpk) yrkandena 810 och 12, -Fi66 av m.fl. (m)yrkandena 8, 1619, -Fi67 av SonjaRembo m.fl. (m) samtliga yrkanden, -Fi68 av ElverJonsson m.fl. (fp) samtliga yrkanden, -Fi70 av m.fl. (mp)yrkandena samt -Fi73 av m.fl. (c) yrkandena 1, 37, 915. Utskottet redovisade sin syn på arbetsmarknadspolitikensförutsättningar och på dess inriktning och resurstilldelning under nästabudgetår i sitt dagtecknade betänkande 1989/90:AU11. Kammarensarbetsmarknadspolitiska debatt med anledning av betänkandet ägde rum den 4 maj.Vid den behandlade kammaren också utskottets betänkande 1989/90:AU12 omarbetslivsfrågor. Vad utskottet anfört och föreslagit i betänkandena bifölls avkammaren. De nu aktuella förslagen i i proposition 150 medför vissaomdispositioner och tillägg till de av anvisade anslagen. Förslagensägs i propositionen innebära en förstärkning av de utbudsinriktade ochtillväxtbefrämjande åtgärderna. Innan utskottet går in på dessa förslag ochmotionsyrkanden i anslutning till dem, har utskottet att redovisa synpunkter påmotionsyrkanden som aktualiserar några allmänna arbetsmarknadsfrågor. 1 1989/90. Arbetsmarknadspolitikensförutsättningar och inriktning 1989/90:AU4y Moderata samlingspartiet föreslår i partimotionen Fi66 etttillkännagivande till regeringen av vad som anförts i motionen om arbetsmarknadsfrågor.I detta avsnitt av motionen påtalas att regeringens arbetsmarknadsbudgetuppgår till trots högkonjunktur och ett i gottarbetsmarknadsläge, att sjukfrånvaron och annan frånvaro är omfattande, att enbetydande utslagning från arbetslivet döljs av socialförsäkringen och attgrupper som handikappade, invandrare och ungdomar ofta har svårt att finnaarbete i den rådande högkonjunkturen. En viktig orsak till problemen är enligt attflera decennier av solidarisk lönepolitik har lett till lönenivellering. Dennalönepolitik har misslyckats, och regeringen står enligt handfalleninför problemen. De anser att dagens arbetsmarknad kräver en mer differentieradoch marknadsanpassad lönepolitik och att man kommer till rätta medförhandlingsförhållandena på olika avtalsområden som i motionen beskrivs somnärmast kaotiska. I fråga om arbetsmarknadspolitikens uppgift sägs imotionen att varken denna politik eller regionalpolitiken kan lösa degrundläggande problemen med att skapa balans på arbetsmarknaden. För dettakrävs ekonomisk-politiska åtgärder. Arbetsmarknadspolitiken skall vara ett slagssmörjmedel genom att medverka till att arbetslösa får nya arbeten och till attlediga arbeten besätts. föreslår i kommittémotionen Fi73 att riksdagenskall ansluta sig till vad som anförs i motionen om arbetsmarknadspolitikensinriktning och den ekonomiska utvecklingen. Motionärerna framhåller bl.a. attsamhällets insatser måste inriktas mot att ge förutsättningar för arbete ochutbildning över hela landet. Det gäller att driva en närings- ochregionalpolitik som ger tillräckligt många arbetstillfållen i alla delar avlandet. Det gäller också att med utbildningsinsatser underlätta ny- elleråterinträde på arbetsmarknaden. Dessa åtgärder måste särskilt inriktas tillförmån för ungdomar, kvinnor, långtidsarbetslösa och handikappade. m.fl. (mp) konstaterar i motion Fi70 attungdomars förväntningar om arbeten sviks av de ofta monotona arbeten somerbjuds. Det är samhällsekonomiskt orimligt och ineffektivt att investera iutbildningar och förhoppningar som sedan inte kan infrias. De offentliga ochprivata arbetsledningarna måste beakta detta på ett helt annat sätt äntidigare. Motionärerna yrkar att regeringen skall delges vad de anfört omarbetstillfredsställelse och möjligheter att ge ungdomar arbeten i paritet medderas kunskaper. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenanföra följande. Dagens arbetsmarknad rymmer trots de senaste årens högasysselsättning och låga arbetslöshetstal en rad problem, främst att det tidiga1980-talets undersysselsättning har slagit över i en överhettad arbetsmarknadmed bl.a. en besvärande arbetskraftsbrist och låg produktivitetstillväxt somföljd. 1 detta läge med allmänt sett hög efterfrågan föreliggerbetydande regionala skillnader i utbud och efterfrågan på 1989/90:AU4yarbetskraft. Trots arbetskraftsbristen har utsatta grupper som handikappadeoch invandrare fortsatta svårigheter att få och behålla ett arbete, och detpågår alltjämt en utslagning av arbetstagare i en omfattning som är oroande.Detta kräver insatser för att förnya arbetslivet och komma till rätta meddåliga arbetsmiljöer. I denna förnyelse av arbetslivet är det lika väsentligtatt man strävar mot ett bättre arbetsinnehåll, mot "det godaarbetet", ett arbete som är omväxlande, meningsfullt och utvecklande. Den problematik som utskottet här har skisserat i korthethar utförligt belysts i den allmänna debatten. Att regeringen är väl medvetenom problematiken har dokumenterats i bl.a. regeringsförklaringen och i den nuföreliggande propositionen. Utan att gå in på enskildheterna i de ovanredovisade motionerna anser utskottet att det inte är påkallat för riksdagenatt genom uttalanden av det slag som begärs i motionerna för regeringenunderstryka aktualiteten av föreliggande problem på arbetsmarknads- ocharbetslivsområdena. Utskottet avstyrker följaktligen för sin del motionernaFi66 (m), Fi70 (mp) och Fi73 (c) i de nu behandlade delarna. Arbetsmarknadsministern anmäler i propositionen att honhar bemyndigats att tillkalla en särskild utredare med uppgift att föreslåkonkreta åtgärder inkl. lagstiftning som kan förbättra förhandlingsformer ochspelregler på den svenska arbetsmarknaden. I uppdraget ingår bl.a. att läggafram förslag om högre skadestånd för olovliga strejker än som för närvarandekan dömas ut och även i övrigt se över det skadeståndsrättsliga systemet. Moderata samlingspartiet och anser attsanktionerna vid olovliga stridsåtgärder kan skärpas utan att man avvaktarutredningen. I motion Fi66 (m) begärs att nuvarande skadeståndstak snarastskall höjas till , och i motion Fi68 (fp) yrkas att gällande begränsningav skadeståndsbeloppet enligt den s.k. 200-kronorsregeln skall slopas . anser i kommittémotionen Fi73 att iutredningsuppdraget bör ingå en analys av olika störningar på arbetsmarknadensåsom maskning och massjukskrivningar som företas av nyckelgrupper påarbetsmarknaden i syfte att nå egna fördelar. kommunisterna motsätter sig i motion Fi65en höjning av strejkskadestånden och anför att utredaren i sitt arbete istället bör utgå från att man behöver försöka ändra på de arbetandes villkor påarbetsmarknaden. Demokratiska rättigheter för de arbetande och deras fackliga organisationerär då en självklarhet. Utskottet anser att det i propositionen anmäldautredningsarbetet och regeringens förslag med anledning av det bör avvaktasinnan vidtar lagstiftningsåtgärder av det slag som begärs i motionernaFi66 (m) och Fi68 (fp). Enligt utskottets mening bör det förslag tilltilläggsdirektiv som yrkandet i motion Fi73 (c) innefattar inte leda till 1* 1989/90. ändring avde prioriteringar för utredningen som redovisats i proposi- 1989/90:AU4y tionen.Något uttalande härom bör alltså inte göras av . Detsamma gäller i änhögre grad om yrkandet i motion Fi65 (vpk). Som utskottet ser det leder dettayrkande bort från de problem som föranlett regeringens utredningsinitiativ. De nu behandlade motionerna avstyrks sålunda i de aktuelladelarna. I ett av bilagans inledande avsnitt kommerarbetsmarknadsministern in på problemet med deltidsarbetslösheten. Honinformerar om att hon haft överläggningar med parterna på det statliga ochkommunala området samt handeln. Efter dessa överläggningar väntar sig arbetsmarknadsministernatt parterna tillsammans med AMS branschvis tar fram planer för hurdeltidsarbetslösheten skall kunna minskas. Hon tillägger att om parternasåtgärder inte kommer att ge resultat kommer regeringen att föreslå andraåtgärder. Hon nämner som exempel förändringar i lagstiftningen och ekonomiskasanktioner mot arbetsgivare i branscher med hög deltidsarbetslöshet. anför i kommittémotionen Fi73 att målsättningenbör vara att alla som så önskar skall beredas heltidsarbete. Mångadeltidstjänster inom vård och omsorg beror på kommunernas och landstingensansträngda ekonomi, som är en följd av den förda ekonomiska politiken. Dessahuvudmän måste få ekonomiska resurser som motsvarar berättigade krav påheltidstjänster. Motionärerna tillägger att vad arbetsmarknadsministern anförtantyder en inställning att deltidsarbete enbart är av ondo. Uttalandet sägs idetta hänseende prägla en inskränkt överhetssyn som är främmande för enmarknadsekonomi av Svensk modell. Motionärerna begär att vad de anfört skalldelges regeringen. Deltidsarbetslösheten behandlades senast av utskottet ibetänkandet 1989/90:AU11 (s. 5455). Utskottet refererade då en framställningsom AMS gjorde till regeringen i ämnet. Styrelsen framhöll därvidbl.a. "behovet av en kraftsamling" för att komma till rätta meddeltidsarbetslösheten. Utskottet uttalade i sammanhanget (enhälligt) sin oroöver den nuvarande höga nivån på deltidsarbetslösheten. Mot den bakgrunden ärdel enligt utskottets mening tillfredsställande att arbetsmarknadsministernhar tagit upp nya överläggningar med de berörda parterna. Utskottet vill vidare erinra om att antalet deltidsarbetslösaär i runt tal 160 000 och att kostnaderna för arbetslöshetsersättningar tilldeltidsarbetslösa enligt propositionen är ca . Med ettproblem av denna omfattning är det enligt utskottets mening naturligt att maninom har en planering för tänkbara åtgärder som kan övervägasom de redovisade överläggningarna inte leder till önskade resultat. Deriksdagsuttalanden som begärs i motion Fi73 utgör somutskottet ser det inte något bidrag till en lösning av det 1989/90:AU4y bekymmersammaproblem som deltidsarbetslösheten utgör. Utskottet avstyrker därför med detanförda motionen i den aktuella delen. Regeringen föreslår att under detta anslag skall anvisasytterligare 55 milj.kr. Beloppet fördelar sig med 30 milj.kr. tillförsöksverksamhet med s.k. jobb-klubbar och liknande jobbsökaraktiviteter, 15milj.kr. för att anskaffa dataterminaler tifl arbetsvägledarna och 10 milj.kr.till förstärkta arbetsförmedlingsinsatser för flyktingar. Moderata samlingspartiet föreslår i kommittémotionen Fi67en medelsanvisning med 15 milj.kr. för terminalanskaffningen, ikommittémotionen Fi68 en medelsanvisning med 45 milj.kr. för jobbklubbarna ochterminalanskaffningen och i kommittémotionen Fi73 en medelsanvisningmed 40 milj.kr. för jobb-klubbarna och flyktinginsatserna. I den sistnämndamotionen föreslås därutöver ett riksdagsuttalande om att medlen förjobb-klubbar skall tilldelas län som har lägst sysselsättningsgrad och störstarbetslöshet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandemedebanvbningen, dvs. att ytterligare 55 milj.kr. anvisas under förevarandeanslag och avstyrker därmed de tre motionernas sinsemellan motstridiga förslagtill medelsanvisning. Fördelningen av medel för verksamheten med jobb-klubbarm.m. bör i vanlig ordning ankomma på regeringen eller, efter regeringensbestämmande, på AMS. Regionala skillnader i sysselsättning och arbetslöshet ärsjälvfallet en faktor som får betydelse i sammanhanget men något uttalandehärom, såsom begärs i motion Fi73 (c), är inte påkallat från sida. I samtliga tre nu aktuella motioner begärs vidare attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som anförts i dem om ökade insaberför flyktingar och invandrare. I motion Fi67 (m) yrkas att regeringen skallpresentera en samlad bedömning samt förslag till hur flyktingar och invandrarepå ett bättre sätt än skall komma in på arbetsmarknaden. Likartade önskemålframställs i motionerna Fi68 (fp) och Fi73 (c) med förslag om bl.a. särskildaarbetsförmedlingsinsatser i nya former, med möjlighet för förmedlingarna attfriare än nu disponera anvisade medel, temporära arbetstillstånd, förkortadeväntetider för asylsökande vid tillståndsgivningen m.m. Det bör först noteras att förutom det ovan redovisadebeloppet, 10 milj.kr. för arbetsförmedlingsinsatser, föreslår regeringen ettytterligare belopp om 50 milj.kr. för rekryteringsstöd m.m. för flyktingar ochinvandrare. Detta kommer att behandlas i den följande framställningen.Arbetsmarknadsministern anmäler att hon avser att senare ta initiativ till enutvärdering av arbetsmarknadsverkets insatser för flyktingar och invandrare. När det gäller de i motionerna framförda önskemålen ominsatser för flyktingar och invandrare får vidare konstateras att utskottetprövade liknande uppslag i betänkandet 1989/90:AU11. Utskottet uttalade bl.a. att det är oacceptabelt att tusentals människor som beviljats vistelsetillstånd i sitter fast i mottagningsförläggningar när 1989/90:AU4y landetsamtidigt har brist på arbetskraft. Det var dock enligt utskottets uppfattninginte påkallat med initiativ från sida med anledning av de dåföreliggande motionerna. Med hänvisning till detta ställningstagande ibetänkandet AUll, som godkändes av , avstyrker utskottetbifall till de på nytt framställda yrkandena om flyktinginsatser i motionernaFi67 (m), Fi68 (fp) och Fi73 (fp). Regeringen föreslår två nya försöksverksamheter inomarbetsmarknadsutbildningen. Svårigheter sägs föreligga att rekrytera deltagaretill utbildning för yrken inom verkstadsindustrin. På grund härav förordarregeringen ett stimulansbidrag till deltagarna i sådan utbildning med 400 kr.per genomförd kursvecka, dock högst . Bidragskostnadenuppskattas till 30 milj.kr. Anslaget Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidragföreslås bli uppräknat med detta belopp. Vidare föreslås ett nytt bidrag till arbetsgivare för attstimulera kompetensutveckling av anställda enligt modellen "en lärandeorganisation". Bidrag vid sådan kompetensutveckling skall kunna lämnasmed belopp motsvarande högst hälften av arbetsgivarens kurs- och lönekostnader,dock högst . Kostnaden anges till 20 milj.kr.Regeringen föreslår att anslaget Arbetsmarknadsutbildning förstärks med detbeloppet och dessutom med 85 milj.kr. på grund av allmänna kostnadsfördyringareller med sammanlagt 105 milj.kr. yrkar i kommittémotionen Fi67 att riksdagenskall avslå regeringens förslag i detta avsnitt i samtliga delar. anseri kommittémotionen Fi73 att stimulansbidraget för utbildning i verkstadsyrkenliksom den begärda medelsanvisningen för ändamålet skall avslås av riksdagen.Folkpartiet godtar i kommittémotionen Fi68 regeringens förslag med undantagetatt kostnaderna för försöket med kompetensutveckling bör bekostas av redananvisade medel. Vidare förordas i motionen att försöket med kompetensutvecklingframför allt skall inriktas på små och medelstora företag utan egna resurserför personalutbildning. Som påpekas i propositionen kommer utveckling ochutbildning av redan anställda att i fortsättningen bli en viktig uppgift förarbetsmarknadspolitiken i . Det gäller att hitta lämpliga former fördetta, och utskottet anser att det av regeringen föreslagna försöket börprövas. Utskottet tillstyrker alltså att regeringen får det begärda godkännandetav en försöksverksamhet med bidrag till arbetsgivare för kompetensutveckling avanställda. Detta innebär att motion Fi67 (m) avstyrks i motsvarande del.Utskottet har inget att invända mot att försök förläggs till lämpliga ochintresserade små och medelstora företag men avstyrker den begränsning somligger i den i motion Fi68 (fp) föreslagna inriktningen på små och medelstoraföretag. Likaså tillstyrker utskottet ett godkännande avregeringsförslaget att 1989/90:AU4y försök inleds med utbildningsbidrag i form av stimulansbidrag till deltagare i utbildningför yrken i verkstadsindustrin. Avslagsyrkandena i motionerna Fi67 (m) och Fi73(c) avstyrks sålunda. De i detta avsnitt aktuella medebanvbningarna bör ske påsätt regeringen föreslagit. Med avstyrkande av motionerna Fi67 (m) och Fi68(fp) i motsvarande delar föreslår utskottet att anslaget Arbetsmarknadsutbildningtillförs ytterligare 105 milj.kr. Vidare föreslår utskottet med avstyrkande av motionernaFi67 (m) och Fi73 (c) i motsvarande delar att till anslaget Kontant arbetsmarknadsstödoch utbildningsbidrag skall anvisas ytterligare 30 milj.kr. I partimotion Fi66 aktualiserar tidigareframförda krav på att skall ta initiativ till en allmänarbetslöshetsförsäkring. Liknande förslag har upprepade gånger prövats avriksdagen, senast med anledning av den till betänkandet 1989/90;AU11 fogadereservationen 37 (m, fp, c). Reservationen vann inte kammarens bifall. Medhänvisning till detta gjorda ställningstagande avstyrker utskottet detnu föreliggande yrkandet. kommunisterna föreslår i partimotionen Fi65ett tillkännagivande om att regeringen bör ompröva tanken på en ökadegenavgift i arbetslöshetsförsäkringen. Under denna rubrik har för nästa budgetåranvisat ett reservationsanslag på 1 819 milj.kr., varav 1 530 milj.kr. tillberedskapsarbeten m.m. och 80 milj.kr. till insatser för flyktingar ochinvandrare. Regeringen föreslår följande omdispositioner av anslagsmedlen; I posten Beredskapsarbeten, m.m. ingår ett belopp på 15milj.kr. till bidrag till statliga och kommunala industribeställningar som kangöras i samband med driftinskränkningar. Mot bakgrund av läget på arbetsmarknadenoch den ringa omfattningen av användningen av stödformen föreslår regeringenatt skall godkänna att stödformen slopas fr.o.m. nästa budgetår.Anslaget kan med hänsyn härtill räknas ned med r snämnda belopp. Vidareföreslås att posten därutöver dras ned med 80 milj.kr. eller sammanlagt 95milj.kr. Å andra sidan föreslås att anslagsposten Insatser förflyktingar och invandrare räknas upp med 50 milj.kr. Nettoeffekten av dessa omdispositioner blir att det anslagriksdagen anvisat kan minskas med 45 milj.kr., och det är vad regeringenföreslår. Avslutningsvis anmäls i detta avsnitt av propositionen attom före slagna utgiftsökningar bifalls av kommer ett belopp på 55 milj.kr. att föras bort från reservationsmedelsbehållningen på anslaget 7 B 6.Statsbidrag till inskolningsplatser. r* 1989/90. 18 saml Nr AU4y uttalar i kommittémotionen Fi73 att möjlighetenatt lägga 1989/90:AU4y ut industribeställningar bör finnas kvar. Imotionen yrkas att skall avslå regeringens förslag på den punkten liksom förslaget att minska anslaget till Sysselsättningsskapande åtgärder. Utskottet godtar på de i propositionen angivna skälen attstödformen industribeställningar upphör och finner i motsats till motionärernainte anledning att motsätta sig att anslaget Sysselsättningsskapande åtgärderminskas med det föreslagna beloppet, 45 milj.kr. Motion Fi73 avstyrks på grundhärav i de nu behandlade delarna. I partimotionen Fi66 yrkar att uttaget avarbetsmiljöavgiften skall upphöra fr.o.m. . Ett tidigare moderatyrkande av samma innebörd avstyrktesav utskottet i yttrande 1989/90.AU2y till socialförsäkringsutskottet, som ibetänkandet 1989/90:SfU12 anslöt sig till utskottets ställningstagande.Riksdagen biföll vad de båda utskotten hemställt. Arbetsmarknadsutskottetfinner för sin del inte anledning föreslå att inta en ändradståndpunkt och avstyrker därmed yrkandet i motion Fi66. Utskottet tillstyrker att regeringen lämnas det ipropositionen begärda godkännandet av vad som anförts om överföring av medelfrån fonden för arbetsmiljöförbättringar till kostnader förarbetarskyddsverkets deltagande i det europeiska standardiseringsarbetet påarbetsmiljöområdet. Anställning med lönebidrag innebär att arbetsgivare somanställer handikappade kan få bidrag med vissa procentandelar av den totalalönekostnaden för den handikappade. Dessa procentandelar är fasta beroende påarbetsgivarkategori (för statliga myndigheter, för allmännyttigaorganisationer, för andra arbetsgivare etc). Bidragen bekostas frånanslaget C 6. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. Vid sidan av bidragsgivningen med fasta bidrag pågår /89 en begränsad försöksverksamhet med flexibla lönebidrag.Försöket omfattar sju län. För gravt handikappade ungdomar görsingen geografisk begränsning. Regeringen föreslår att försöket vidgas attomfatta ytterligare fem län. , och föreslår ikommittémotionerna Fi67, Fi68 resp. Fi73 att försöken med flexibla lönebidrag skall omfatta hela landet. anger i sin kommittémotion vissa riktlinjer för hur den utvidgade verksamheten skall bedrivas. föreslår ett (, tillkännagivandetill regeringen om att bidraget till statliga arbetsgivare skallkunna vara lägre än och erinrar vidare om att ideella 1989/90:AU4y organisationerkan ha en svag ekonomi och därför inte kan anställa handikappade om de skallsvara för en alltför stor egen löneandel. Utskottet avstyrkte i betänkandet 1989/90;AU12motionsyrkanden om att försök med flexibla lönebidrag under nästa budgetårskulle få bedrivas i hela landet. Utskottets mening är att det nuvarandesystemet med fasta bidrag bör ersättas av ett flexibelt och till handikappenssvårighetsgrad anpassat bidragssystem. Denna övergång bör dock av flera skälinte ske förrän /92. Utskottet vill inte motsätta sig att dennu pågående försöksverksamheten vidgas på det sätt som regeringen harföreslagit. Motionsyrkandena om att verksamheten skall utsträckas att gällahela landet avstyrks. Det är ett led i försöksverksamheten att bidrag tillstatliga arbetsgivare efter överenskommelse i de enskilda fallen sätts lägreän till av lönekostnaden. Något särskilt uttalande härom,vilket begärs i motion Fi73 (c), är således inte påkallat. Med anledning av vadsom vidare anförs i samma motion vill utskottet tillägga att en allmän övergångtill ett flexibelt lönebidrag kan komma att vålla problem för kulturellainstitutioner, allmännyttiga organisationer m.fl. arbetsgivare som förnärvarande får hela eller nästan hela lönekostnaden för de handikappadearbetstagarna täckt av lönebidraget. Dessa arbetsgivare måste få tid på sig attanpassa sin planering till de ändrade förutsättningar som kommer att gälla.Detta är ett av skälen till att utskottet har bedömt att övergången till ettnytt lönebidragssystem bör ske successivt. Med det anförda kan utskottet ansluta sig till regeringensförslag om vidgad försöksverksamhet med flexibla lönebidrag och avstyrker motionernaFi67 (m), Fi68 (fp) och Fi73 (c) i de aktuella delarna. föreslår i kommittémotionen Fi68 att riksdagenskall medge att antalet arbetstimmar vid får ökamed 0,6 milj.kr. och att anslaget till stiftelsens verksamhet på grund häravhöjs med 55 milj.kr. Motionsyrkandet överensstämmer med denfolkpartireservation som fogades till utskottets betänkande 1989/90:AU12 iavsnittet om anslag C 9. Bidrag till Stiftelsen . Reservationen föll vidkammarens behandling av ärendet . Utskottet anser inte att det finnsskäl att ändra de av fattade besluten om verksamhetensomfattning m.m. vid och avstyrker därför bifall tilldet nu behandlade yrkandet i motion Fi68. Vissa avvikelser från semesterlagen 1 propositionen redovisas gällande semesterbestämmelser,utredningar m.m. samt behovet av åtgärder med hänsyn till bristen på arbetskraft inom flera områden. Trots att antalet arbetade timmar ökat kraftigt baraunder råder det fortfarande brist på 9 arbetskraft. har beslutat om en förlängning av den lagstadgadesemestern (prop. 1989/90:59, bet. AUlO, 1989/90:AU4y I nuvarande situation är det emellertid angeläget att försöka utnyttja arbetskraften på bästa sätt, sägs det i propositionen, som redovisar olika tänkbara åtgärder i detta syfte på semesterområdet. Metodersom kan förverkligas genom lagstiftning är införandet av en möjlighetatt avstå från betald semesterledighet resp. liberalisering av De bestämmelser som föreslås på detta område bör tas in ien särskild lag med tidsbegränsad giltighet med hänvisning till att motivet ärden just nu rådande arbetskraftsbristen. En uppföljning bör göras beträffandeeffekterna på arbetskraftsutbudet m.m.