yttr · GD05FiU6 · 1989-12-31 00:00:00 — Utskottet finnerdärutöver att det kunde vara värdefullt att en särskild parlamentarisk kommittéfår utvärdera skattereformen från fördelningssynpunkt. Motionerna Sk96 (c)yrkande 43, Sk81 (vpk) yrkandena 53 och 55 samt motionerna Sk434 (c) yrkande 1och Sk393 (vpk) yrkande 2 bör därför tillstyrkas. Beskattning av arbete och kapital, real beskattning , och (alla m)anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Beskattning avinkomst och kapital, real beskattning börjar med "Utskottet anser"och slutar med "yrkandena 16 och 24" bort ha följande lydelse: Propositionens förslag att kapitalbeskattningen även ifortsättningen skall vara nominell innebär att systemets hållfasthet i ettsamhällsekonomiskt perspektiv är beroende av att inflationen kan hållas nere.Redan vid historiskt sett måttlig inflationstakt och relativt normal nominellräntenivå uteblir den reala förräntningen av placeringen. Enligt utskottetsmening kan den föreslagna räntesatsen på av avkastningen på kapital godtasendast om den kombineras med en inflationsbekämpande politik. I annat fallmåste skattesatsen justeras ned. Det förefaller enligt utskottet orimligt attkapitalvinster skall be handlas på samma sätt som kapitalinkomster. Kapitalvinster uppkom mer oftast och under risk. Enligt utskottets mening bör kapitalvinsten, oavsett tillgångens art, beräknas utifrån en indexuppräkning av anskaffningsvärdet. Därmed undviks att vinster som inte motsvaras av någon real vinst beskattas. Propositionens för slag kan vid hög inflation leda till att till och med reala förluster , beskattas. Utskottet awisar en sådan princip. Med den av utskottet förordade ordningen finns det inteanledning 1989/90;FiU6y att tillsätta någon parlamentarisk utredning föratt överväga frågan om en generell real beskattning. Motion Sk81 yrkandena 16och 24 bör därför avstyrkas av skatteutskottet. Beskattning av arbete och kapital, real beskattning (vpk) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnittet Beskattning av arbete och kapital,real beskattning börjar med "Utskottet anser" och slutar med"yrkandena 16 och 24" bort ha följande lydelse: En nominell beskattning av avkastningen på kapital på 30 %kan vara relativt hård om avkastningen är låg och inflationen hög. Utskottetanser därför att effekterna av den enhetliga kapitalbeskattningen på bank- ochpensionssparande måste följas noga. Problemet är dock generellt och skulle, somframhålls i motion Sk81, kunna lösas genom en real kapitalbeskattning. I vartfall bör kollektiva pensionsfonder beskattas endast för den reala avkastningen. Som utskottet ser det skullle en real beskattning innebäraen möjlighet att öka skatteuttaget på kapital och i företagssektorn. Det finnsäven andra skäl att införa real beskattning av kapital. Den nominellabeskattningen kan verka pådrivande på inflationen. Vid hög inflation i ettnominellt system stiger avkastningskraven på kapitalet, vilket driver uppräntenivån. Det innebär i sin tur att investeringarna motverkas, vilket på siktleder till sänkt produktivitet och lägre levnadsstandard. Det finns mot denna bakgrund anledning att, såsom framhållsi motion Sk81, på nytt utreda frågan om en real kapital- och företagsbeskattning.Detta bör ske genom en parlamentarisk utredning. Vad utskottet anfört medanledning av motion Sk81 yrkande 16 och 24 bör skatteutskottet föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på inkomst av kapital (), (), (), FilipFridolfeson (m), (), (vpk) och ()anser att den del av finansutskottets yttrande sorh i avsnittet Skatt påinkomst av kapital börjar med "I likhet" och slutar med "storuppmärksamhet" bort utgå. , och (alla m)anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Särskilda sparstimu lanser börjar med "har" och slutar med "yrkande8 4q avstyrks" bort haföljande lydelse: Motionärerna föreslår också att löntagarfonderna avskaffasoch att 1989/90;FiU6y tillgångarna används som sparstimulans för att göra enmajoritet av den vuxna befolkningen till aktiesparare, att statliga företag försäljs,att reavinstbeskattningen av aktier förenklas och lindras, att dubbelbeskattningenav aktieutdelningar avskaflias, att taxeringsvärdets genomslag vid arvs-,gåvo- och förmögenhetsbeskattningen minskas, att omsättningsskatten på aktieravskaffas samt att anställdas andel-i-vinstsystem premieras och utvidgas. När åtgärder av detta slag kombineras med en generellpolitik med sänkta marginalskatter och en förmånlig bostads- ochpensionssparan-debeskattning skapas förutsättningar för en rejäl ökning avhushållssparandet. Detta är som finansutskottet ser det angeläget med hänsyntill att ytterligare åtgärder måste vidtas för att främja det alltför lågahushållssparandet. Därmed möjliggörs också fortsatta sänkningar avskattetrycket. Utskottet anser således att motion Sk59 (m) yrkande 8 börbifallas och att som sin mening bör ge regeringen till känna vadutskottet med anledning av motionen anfört om särskilda sparstimulanser. , och (alla m)anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Grundavdrag ochsparavdrag börjar med "tillstyrker" och slutar med"yrkande 22" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i princip i propositionens förslag attnågot grundavdrag inte skall medges från inkomst av kapital. För att undvikaatt mycket små belopp leder till taxering och debitering av skatt böremellertid, i enlighet med förslag i motion Sk59 (m), ett särskilt grundavdragpå . även fortsättningsvis medges. Detta grundavdrag bör samordnas meddet allmänna grundavdraget så att den totala summan inte överstiger det . Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrkermotion Sk59 (m) yrkande 24 samt avstyrker propositionen i motsvarande del. och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Grundavdrag och sparavdrag börjarmed "får" och slutar med "yrkande 4 avslås"bort ha följande lydelse: Som påpekas i motion Sk96 (c) är stimulanser av detprivata sparandet mycket angelägna. För småsparare med låga eller normalainkomster är sparavdraget därvid av särskild betydelse. De som har lågmarginalskatt riskerar nämligen att få höjd skatt på sitt sparande, eftersomde inte får någon större nytta av att skatten på kapitalav- Ett sparavdrag bör därför enligt utskottets /90:FiU6y mening även i fortsättningen finnas kvar i skattesystemet. Den imotionen föreslagna nivån på . ter sig därvid lämplig. Vad utskottet här anfört innebär att utskottet tillstyrkermotionerna Sk96 (c) yrkande 23 och Sk56 (c) yrkande 4 samt avstyrker propositioneni denna del. () anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Grundavdrag och sparavdrag börjar med"får" och slutar med "yrkande 22" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening är det fel att helt ta bortgrundavdrag och sparavdrag inom inkomstslaget kapital. För denna synpunkt talarockså det faktum att ett stort antal nya inkomsttagare, främst barn med småkapitalinkomster, blir deklarationsskyldiga om propositionens förslag godtas. I likhet med vad som förordas i motion Sk96 (mp) föreslårutskottet att det införs ett grundavdrag på högst . Detta grundavdrag skall få utnyttjas endast om det föreligger ettöverskott i kapitalinkomsterna. Vidare bör i enlighet med motionens förslagett sparavdrag få göras av den del av kapitalinkomsterna somunderstiger . Vad utskottet här anfört innebär att utskottet avstyrkerpropositionens förslag i denna del samt tillstyrker motion Sk74 (mp) yrkandena22 och 23. , och (alla m)anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Allemanssparandebörjar med "Enligt finansutskottets" och slutar med "yrkande25" bort ha följande lydelse: Enligt finansutskottets mening är det angeläget attstimulera till ett ökat hushållssparande. Särskilda skattefavörer bör riktastill långsiktigt bundet sparande inför ålderdomen, till och i egen bostad samti form av riskvilligt kapital. Dock anser utskottet att allemanssparandet harflera nackdelar som upplåningsform för staten. Upplåningens omfattning bestämsinte av och inlåningen är i princip a vista. När detoffentliga sparandet visar ett stort överskott och de icke-finansiellaföretagen har ett negativt sparande till följd av ökade investeringar, bör detskattegynnade sparandet i stället styras till näringslivet. Enligt utskottetsmening bör alltså allemanssparandet avvecklas som statlig upplåningsform. 20.Allemanssparande l989/90:FiU6y och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Allemanssparande börjar med"Utskottet vill" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: För att främja riskkapitalbildningen i småföretag börsärskilda allemansfonder inrättas, vilka i enlighet med förslag gesmöjlighet att utan nuvarande begränsningar placera sina tillgångar i ickebörsnoterade företag. Utskottet delar motionärernas bedömning att dettaändamål är så angeläget att sparformen bör ha en lägre skattesats än vanligtallemansfondsparande. För en sådan lösning talar också den omständigheten attplaceringar av detta slag innebär en högre risk för den enskilde spararen änvanliga allemansfonder. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Sk96yrkande 24 och Sk406 yrkande 3. (vpk) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnittet Allemanssparande börjar med"Enligt finansutskottets" och slutar med "yrkande 25" bortha följande lydelse: Enligt finansutskottets mening ligger det ett stort värdei att beskattningen av kapitalinkomster utformas enhetligt och likformigt.Avkastningen från allemans- och pensionssparandet föreslås i propositionen blibeskattat med avsevärt lägre skattesatser än de som föreslås gälla förvanligt banksparande. Även för aktiesparande föreslås en rad undantag frånhuvudregeln. Såsom kommunisterna påpekar i motion Sk81 kommeravsaknaden av en enhetlig skattesats att öppna väg för skatteplanering och ledatill att nuvarande orättvisor består. 1 likhet med kommunisternaföreslår utskottet därför att alla typer av kapitalavkastning, med undantag förreavinstbeskattning av permanentbostäder, beskattas på ett enhetligt sätt meden statlig inkomstskatt på . Vad utskottet här anfört innebär att utskottet avstyrkerpropositionens förslag i denna del samt tillstyrker motion Sk81 yrkande 19. () anser att den del av finansutskottetsyttrande som i avsnittet Allemanssparande börjar med "" och slutar med "yrkande 25" bort ha följandelydelse: I likhet med de gröna anser utskottet att detär fel att premiera vissa sparformer med en särskilt förmånlig beskattning. Istället bör allt sparande i liten omfattning ges en särskild stimulans genomdet grundavdrag och det sparavdrag som utskottet tillstyrkt i annat sammanhang.Ränta på allemanssparande och ungdomsbosparande bör därför beskattas som andrakapitalinkomster . här anfört innebär att utskottet avstyrker proposition- 1989/90:FiU6y ens förslag i denna del samt tillstyrker motion Sk74 (mp)yrkande 25. , och (alla m)anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Personliga investeringskontonbörjar med "När finansutskottet" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse: Som utskottet framhållit i det föregående bör långsiktigtbundet sparande premieras. De i motionerna Sk96 (c) och Sk354 (fp) framfördaförslagen är emellertid behäftade med vissa svagheter. Enligt utskottets mening bör utformningen i första handsökas i anslutning till reglerna för pensionssparande i försäkringsbolag.Utöver vanligt försäkringssparande borde det bli möjligt att spara bundet ibank på särskilda pensionskonton. Bankerna har goda förutsättningar attmarknadsföra sparformen till en bred allmänhet genom sina väl förgrenadekontorsnät. Sparformen skulle också uppmuntra och förstärka en godbankkund-relation, vilket utskottet ser som angeläget. Pensionskontona bör vara spärrade för uttag intill dessvederbörande fyllt . Därefter bör uttag få göras med högst en tiondel avdet innestående beloppet. Avsättning till pensionskonto bör vara avdragsgillmot att skattskyldighet inträder då beloppen tas ut. Även i övrigt bör reglernasamordnas med vad som gäller för pensionssparande i försäkringsbolag. och (båda c) anser att den delav finansutskottets yttrande som i avsnittet Personliga investeringskontonbörjar med "När finansutskottet" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse: Såsom framhålls i motion Sk96 (c) kommer ett system medpersonliga investeringskonton att aktivt bidra till att öka enskilt sparande ibank. Det kommer också att öka intresset för att starta eget företag samt attäga sin bostad. Personliga investeringskonton ersätter till viss del detinstitutionaliserade pensionssparandet men utgör ett viktigtkomplement till detta. Systemet skulle också kunna bidra till en sundareaktiemarknad med fler aktörer och en större andel aktier ägda av enskilda ochfårre via institutioner. Tillgångarna på det personliga investeringskontotskall inte gå att belåna. Detta tillsammans med långsiktigheten i sparandetminskar risken för skattearbitrage. Utskottet ställer sig därmed bakom förslaget i motion Sk96(c). Det bör ankomma på regeringen alt verkställa den ytterligare utredning som kan krävas och återkomma till med ett konkret 44 förslag om införande av personliga investeringskonton från den I Ettsådant förslag bör också innefatta ett förslag till 1989/90:FiU6y finansiering av destatsfinansiella kostnader som uppkommer på kort sikt. Vad finansutskottet häranfört med anledning av motion Sk96 (c) bör som sin mening geregeringen till känna. Utvärdering av effekterna av enhetlig beskattning avkapitalinkomster Lars-OveHagberg (vpk) anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittetUtvärdering av effekterna av enhetlig beskattning av kapitalinkomster börjarmed "Såsom framgår" och slutar med "yrkande 23" bort haföljande lydelse: Utskottetdelar kommunisternas bedömning att det är angeläget att nogabevaka vilken effekt den enhetliga kapitalbeskattningen har på bank- ochpensionssparandet. 1 tider av hög inflation kan en kapitalbeskattning på 30 %vara en tämligen hård beskattning för kapital med låg avkastning. Man måstedärför vara beredd att om så erfordras göra nödvändiga justeringar avbeskattningen. här anfört innebär att utskottet bifaller motion Sk81 (vpk) yrkande23. , och (alla m) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnittet Pensions- och försäkringssparandetbörjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 42"bort ha följande lydelse: Utskottetanser att den förestagna beskattningen av det långsiktigt bundnapensionssparandet kommer att leda till en minskning av detta sparande. Detta ärbeklagligt från samhällsekonomisk synpunkt. Det leder också till attpensionsutbetalningarna blir lägre eller att premierna blir högre. Det ärutskottets uppfattning att förslaget om beskattning av pensionssparandet böravslås. Av samma skäl bör den föreslagna löneskatten avslås av riksdagenliksom den särskilda skatten för avseende försäkringssparande i utländsktförsäkringsföretag. Utskottettillstyrker därmed r otion Sk59 yrkandena 40, 41 och 42 samt SK402 yrkande 5och avstyrker motion SkSl yrkande 20. Lars-OveHagberg (vpk) anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittetPensions- och försäkringssparandet börjar med "Utskottet vill" ochslutar med "övrigt pensionssparande" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör beskattningen göras mer likformig. Alla typer av kapitalavkastning bör därför beskattas efter en enhetlig 45 Enkapitalbeskattning på kan emellertid vid hög inflation visa 1989/90;FiU6y sig varaen tämligen hård beskattning. Utskottet anser därför i likhet med vad somanförs i motion Sk81 att effekterna av den enhetliga kapitalbeskattningen måsteföljas noga, i vart fall vad gäller effekterna på bank- och pensionssparande.Problemet med nominell beskattning vid hög inflation skulle kunnas lösas genomen realbeskattning. Utskottet anser därför att det finns skäl att pröva fråganom en realbeskattning av kollektiva pensionsfonder. Utskottet tillstyrker med det anförda motion Sk81 yrkande20 och avstyrker propositionens förslag i motsvarande del. (vpk) och () anser att dendel av finansutskottets yttrande som i avsnittet fastighetsskatt börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: Utskottet vill instämma i de regionalpolitiska strävandensom motionärerna ger uttryck för. Utvecklingen drabbar inte bara skärgårdskommunerutan även storstadskommunerna. Det är kommunerna som har kostnaderna förinfrastruktur och ansvaret för markanvändningen. Det finns ingen anledning attstaten tar ut fastighetsskatt. Fastighetsskatten på alla slags fastigheter böri stället tillföras kommunen. Utskottet vill också peka på att fastighetsskatten inteskall grundas på taxeringsvärde utan på ett bo- eller bruksvärde. Dettaöverensstämmer med synpunkter från boendekostnadsutredningen och bostadsorganisationerna.Det löser också ett problem för de hårt trängda skärgårdsborna. Motion Sk352 (vpk) yrkande 2 bör därför bifallas ochriksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet medanledning av motionen anfört om fastighetsskatten och om kommunernas beskattningsrätti detta avseende. beskattning av juridiska personer (vpk) och () anser att dendel av finansutskottets yttrande som i avsnittet beskattning avjuridbka personer börjar med "Utskottet vill" och slutar med"yrkande 22" bort ha följande lydelse: Utskottet erinrar om att kommunerna tidigare ägde rätt attbeskatta juridiska personer. Den kompensation som utgått för den slopadebeskattningsrätten har haft särskilt stor betydelse, för storstädernaStockholm, och . Storstäderna genererar en stor del av hela landetsekonomiska tillväxt. Men storstäderna har också stora kostnader för de miljöproblemsom industrierna förorsakar. Dessutom har storstäderna sociala merkostnader ochkostnader för kollektivtrafik. Dettatalar enligt utskottet för att företagen skall betala skatt i de 46 primärkommunerdär man har verksamhet. skallersätta kommunerna för de kostnader man får på grund av 1989/90:FiU6y företagetsläge och verksamhet och att de anställda utnyttjar de kommunala resurserna.Den kommunala beskattningsrätten skall därför också vara knuten tillverksamhetens placering inte till huvudkontorets. Motion Sk352 (vpk) yrkande 1 och Sk392 (mp) yrkande 22 börsåledes bifallas av . bör uttala att som sinmening bör ge regeringen till känna vad utskottet med anledning av motionernaanfört om kommunernas beskattningsrätt vad gäller juridiska personer. Konsekvenser för stat och kommun (vpk) anser att den del avfinansutskottets yttrande som i avsnittet Korisekvenser för stat och kommunbörjar med "har" och slutar med"(1989/90:FiU29)" bort ha följande lydelse: konstaterar att den ekonomiska situationenför kommuner och landsting är utomordentligt bekymmersam. Ytterligare resursermåste tillföras kommunsektorn för att inte krisen inom vård, omsorg, skola,kultur och nödvändig service skall förvärras. Skatteomläggningen kommer att tillföra kommunerna storaresurser genom en vidgad bas för den kommunala beskattningen samt genommomsavdrag. Utskottet anser att kommunsektorn i den nu rådande situationen börfå behålla detta utrymme. Den s.k. avräkningsskatt som föreslås ikompletteringspropositionen bör därför inte införas. Problemen är dock så allvarliga att börett ekonomiskt stödpaket omfattande . tillföras kommunerna.Under 1980-talet har staten exporterat en stor del av sitt budgetunderskotttill kommunerna. Det är tid att betala igen detta. återkommer till frågan omavräkningsskatten i anslutning till utskottets behandling av övrigakommunalekonomiska frågor (1989/90:FiU29). Budgetmässig behandling av intäkt från avskattning , och (alla m)anser att den del av finansutskottets yttrande som i avsnittet Budgetmässig behandlingav intäkt från avskattning börjar med "De framlagda" och slutar med"skattereformens finansiering" bort ha följande lydelse: I kompletteringspropositionen föreslås att de inkomstersom inflyter som en följd av avskattningen av företagens reserver enligt skatteom läggningen skall redovisas över en inkomsttitel på statsbudgeten men direkt därifrån överföras till för att avräknas mot statsskulden. Innebörden härav är att inkomsterna inte skall påverka budgetsaldot. Detta är enligt utskottets mening inte ett korrekt sätt att 47 redovisastatsinkomster även om de är av engångskaraktär. börsamtliga inkomster redovisas över statsbudgeten. Utskottet awisar 1989/90:FiU6y med detanförda den ordning som förordas i proposition 110 och ikompletteringspropositionen. Enligt utskottets uppfattning bör avskattningen genomförasunder normalt på det sätt som föreslogs av företagsskatteutredningen.För uppkommer därmed skatteinbetalningar på 8 miljarderkronor. Beskattning av inkomst av kapital och (båda fja) anför: Vi delar den uppfattning som framförs i folkpartietspartimotion Sk89 att önskemålet att stimulera det privata sparandet motiveraratt förslagen i propositionen kompletteras med förslag om sänkt förmögenhetsskattm.m. De konkreta yrkandena ligger emellertid utanför utskottetsberedningsområde. Vi vill också erinra om de förslag vi i annat sammanhangframfört om avveckling av löntagarfonderna, utförsäljning av statliga företagm.fl. Avgränsningav yttrandet............................................ 3 Utformningav skattesystemet ................................. 3 Förslagetssamhällsekonomiska effekter ................. 5 Förslagetskostnader och finansiering ..................... 7 Beskattningav arbete och kapital, real beskattning... 16 Skatt påinkomst av kapital......................................... 17 Grundavdragoch sparavdrag...................................... 17 .'.. . Utvärderingav effekterna av enhetlig beskattning Pensions-och försäkringssparandet ......................... ......... 21 Kommunalbeskattningsrätt........................................ ......... 23 Kommunalfastighetsskatt ........................................ ......... 23 Kommunalbeskattning av juridiska personer............. 23 Konsekvenserför stat och kommun ......................... ......... 24 Budgetmässig behandling av intäkt från avskattning .... 24 Avvikande meningar 1.Förslagetssamhällsekonomiska effekter (m) ........ 25 2.Förslagetssamhällsekonomiska effekter (c)............ ......... 27 3.Förslagetssamhällsekonomiska effekter (mp) ...... ......... 29 förslagetskostnader och finansiering (vpk) .............. ......... 31 5.Förslagetskostnader och finansiering (m)............... 32 6.Förslagetskostnader och finansiering (c)................ 33 7.Förslagetskostnader och finansiering (mp)............. 35 8.Fördelningspolitiskanalys (m) .............................. ......... 35 9.Fördelningspolitiskanalys (c) ................................ 36 Fördelningspolitisk analys (vpk) ........................... 37 Fördelningspolitisk analys (mp) ........................... 38 Beskattning av arbete och kapital,real beskattning (m) ............................................................................. 39 Beskattningav arbete och kapital, real beskattning (vpk)............................................................................ 40 Skattpå inkomst av kapital (m, c, vpk, mp) .. ......... 40 15.Särskildasparstimulanser (m)................................ 40 Grundavdrag och sparavdrag (m) ........................ 41 Grundavdrag och sparavdrag (c) ......................... 41 Grundavdrag och sparavdrag (mp) ...................... 42 Allemanssparande (m)............................................ 42 Allemanssparande (c) .......................................... 43 Allemanssparande (vpk) ...................................... 43 1989/90:FiU6y Allemanssparande (mp)......................................... ......... 43 Personliga investeringskonton (m)......................... ......... 44 Personliga investeringskonton (c) ....................... 44 Utvärdering av effekterna avenhetlig beskattning av kapitalinkomster (vpk) 45 Pensions- och försäkringssparandet(m)................ ......... 45