yttr · GD05KrU8 · 1989-12-31 00:00:00 — Avsikten anges vara att ett förslag till skall läggas i sådan tid att en eventuell lagändring skall kunna träda i kraft med övrig lagstiftning i den nu aktuella etappen av skattereformen, 9 den 1januari 1991. föreslår att skatteutskottet, medhänvisning till riks- 1989/90:KrU8y dagens kommande behandling av fråganunder , avstyrker motionerna i denna del. Motionärerna har även tagit upp frågan om bevarande avupphovs-mannakonto. Enligt propositionen (s. 581) skall upphovsmannakontofinnas kvar. Motionerna är således tillgodosedda, varför skatteutskottet böravstyrka dem i motsvarande del. Utskottet vill här slutligen framhålla att i förhållandetill det utredningsförslag som ligger till grund för proposition 111 (s. 101 102) en betydande begränsning av mervärdeskatteplikten föreslås förkonstnärskategorierna. Motionerna avstyrks även i dessa delar. Inkomstskattefrågan för idrottsrörelsen och andrafolkrörelser Utskottet tar i det följande upp de konkreta förslag somlagts fram i propositionen. Mot denna bakgrund är det inte erforderligt med någotuttalande rörande två motionsyrkanden, som väckts , nämligen motion Sk637 (m) yrkande 2 av innebörd att det inte börgöras någon försämring i fråga om bl.a. skattereglerna för idrottens utövareoch ledare och motion Sk447 (c) yrkande 1 om att skattereglerna skall utformasmed hänsyn till ledarnas insatser i föreningslivet. I fråga om sistnämndamotionsyrkande kan tilläggs att den upptagna frågan omfattas av de bedömningarsom skall göras i fråga om effekterna av skattereformen. Den nuvarande s.k. 600-kronorsregeln innebär att vissaförmåner som enligt allmänna regler är skattepliktiga ändå inte skall tas uppsom intäkt om det sammanlagda värdet uppgår till högst . Vidtillämpningen av bestämmelserna skall hänsyn tas till det sammanlagda värdet avförmåner som utgår från en och samma arbetsgivare. Utredningsförslaget innebäratt regeln slopas och att förmåner som inte utgör personalvård eller ärsärskilt undantagna från skatteplikt beskattas från första kronan. Förnärvarande gäller enligt rekommendationer som utfårdats av riksskatteverkel atttävlingsvinster i samband med idrottslig verksamhet i viss utsträckning ärundantagna från skatteplikt. Undantaget avser bl.a. medaljer, plaketter o.d. somhar karaktären av minnesföremål. Vidare kan vinster i viss utsträckningundantas från beskattning till följd av 600-kronorsregeln. har varit starkt negativt tillförslaget om slopande av 600-kronorsregeln och anför att det kommer attmedföra beskattning av så gott som samtliga tävlingsvinster och skyldigheterför arrangören att upprätta kontrolluppgift då värdet överstiger . Regeringen har tagit intryck av kritiken. I propositionenmodifieras utredningsförslaget så till vida att det föreslås att även i fortsättningen sådana vinster som har karaktären av minnesföremål skall vara undan tagna från beskattning (prop. s. 333). Vidare bör tävlingsvinster som består av t.ex. nyttoföremål undantas från skatteplikt om värdet inte 10 överstiger0,01 basbelopp (i propositionen anges felaktigt 0,1 basbe- lopp)avrundat till närmaste 100-tal kr. I 1989/90:KrU8y dessa fallutgår givetvis inte heller socialavgifter. Förslaget utgör dessutom enförenkling bl.a. genom att skyldigheten att lämna kontrolluppgift inteföreligger om de angivna förutsättningarna är uppfyllda. I en rad motioner riktas erinringar mot förslaget ombeskattning och/eller uppgiftsskyldighet i fråga om idrottsvinster. I några avförslagen vill motionärerna bibehålla den nuvarande 600-kronorsregeln medan iandra en höjning till 0,03 basbelopp . Ifråga om kontrolluppgift förordas i flera fall gränser på 1 000 eller . Med utgångspunkt i principen att skaltereformen skall ledatill en mer enhetlig och neutral beskattning av arbetsinkomster innefattandeförmåner av skilda slag godtar utskottet förslaget att 600-kronorsregelnslopas. Det framstår mot denna bakgrund inte som acceptabelt att regeln skullebibehållas eller till och med liberaliseras på en av de sektorer där den ärtillämplig, idrottssektorn. Utskottet godtar den undantagsregel förtävlingsvinster som föreslås. Utskottet vill därvid framhålla att den nyaregeln såväl för tävlingsarrangören som för idrottsmannen kan innebära enförbättring i förhållande till vad som gäller. Den nya regeln tar nämligensikte på värdet av vinsten vid det enskilda tävlingstillfållet medan det förnärvarande gäller att såväl från inkomstsynpunkt som från kontrollsynpunkt ensammanräkning skall ske av det totala vinstvärdet från vissarrangör. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetföljande motioner, nämligen SkS3 (m) yrkande 5, Sk59 (m) yrkande 13, Sk70 (c)delvis, Sk96 (c) yrkande 10, Sk98 (c) yrkande 4, Skl21 (c) yrkande 1, Sk404 (c)och Sk447 (c) yrkande 3 delvis. Idrottsutövare till sådana hänförs också tränare,instruktörer, domare och andra funktionärer är enligt rekommendationer avriksskatteverkel (gäller RSV Dt 1989:12) i regel berättigadetill ett särskilt schablonavdrag från sina bruttoinkomster av den idrottsligaverksamheten med högst . (se närmare härom bet. 198S/S9:SkU23, dock börobserveras att mindre ändringar vidtagits i de där angivna anvisningarna, vilkaersatts av ovan angivna rekommendationer). har senast iangivna betänkande, SkU23, uttalat att det inte finns något att erinra mot enuppräkning av schablonavdraget om erfarenheterna skulle utvisa att denuvarande beloppsgränserna är otillräckliga. vill starkt understryka vikten av attkostnadsutvecklingen i angivna hänseende följs och om så erfordras föranlederändringar i rekommendationerna. Detta är inte minst viktigt för att undvika attallt fler idrottsutövare skall tvingas till en detaljredovisning av enskildakostnadsposter, något som de är berättigade till eftersom huvudregeln liksomi fråga om andra inkomster är att avdrag skall medges för samtliga kostnadersom varit nödvändiga för verksamhetens utövande. 1 överensstämmelse med vadskatteutskottet anförde i nämndabetänkande kan den förändrade synen på tjänsteavdragen i det 1989/90:KrU8y nya skattesystemet komma att påverka förutsättningarna för densärskilda kostnadsberäkningsschablonen för idrottsutövarna. Med hänvisning till del anförda avstyrker utskottet motionSk379 (m) yrkande 4 om en uppräkning av kostnadsschablonen till 5 000 kr.fr.o.m. Med hänsyn till vad som anförs i motion SkS3 (m) yrkande 4om preliminärskatt idrottsområdet åsyftas vill utskottet framhålla att detutifrån kulturutskottets synpunkt inte är motiverat med särskilda regler föridrottsområdet. Motionärerna bakom motion Sk379 (m) vill också attriksdagen skall begära förslag om inkomstutjämningsmöjligheter förelitidrottare (yrkande 5). Då skatteutskottet behandlade motsvarande fråga förra åretanförde utskottet följande (bet. l988/89:SkU23). Utskottet har vid tidigare prövning av denna fråga erinratom att gällande regler erbjuder möjligheter till inkomstutjämning genom pensionsförsäkringeller genom förskjutning av beskattningen till senare år, exempelvis genom enårlig fördelning av de ersättningar som utgår. Utskottet, som i andrasammanhang ställt sig avvisande till olika krav om ökade möjligheter till enmer allmän resultatutjämning, anser att inga bärande skäl kunnat anföras för ensärbehandling av idrottsstjärnor. Utskottet vill dessutom framhålla att helamarginalskatteproblematiken kan komma i ett nytt läge när det aviseradeförslaget till en inkomstskattereform föreligger. som vill erinra om att ett viktigtinslag i den nu aktuella skattereformen är att marginalskatterna skall sänkasväsentligt avstyrker motionsyrkandet. Skattereglerna för ideella föreningar Med hänvisning till det arbete som pågår inom stiftelse-och förenings-skattekommittén (Fi 1989:03) avstyrker utskottet följandemotionsyrkanden om skattereglerna för ideella föreningar, nämligen motionSk336 (m), Sk379 (m) yrkande 1, Sk391 (s) delvis, Sk43S (m) och Sk436 (m)delvis. Utskottet hänvisar också till den följande framställningen. Avdragsrätt för stöd till kulturaktiviteter och för gåvortill ideellt arbete I flera motioner förordas att stöd till kulturaktiviteteri vart fall i viss utsträckning skall vara avdragsgillt eller leda till viss skattereduktion vid inkomstbeskattningen, nämligen i motionerna Sk346 (m), Sk375 (c), Sk388 (m) och Sk437 (m). Anmärkas bör att de båda sistnämnda 12 motionernasynes vara identiska. Såväl företagssponsring som stöd /90:KrU8y enskildatill kulturen tas upp i motionerna. I en motion Sk387 (s) yrkas attsponsring inte skall vara avdragsgill. I två andra motioner tas upp frågor av likartad karaktärsom berör kulturutskottets beredningsområde. I motionerna Sk89 (fjj) yrkande 9och Sk312 (fp) begärs förslag till lagstiftning om avdragsrätt för vissa gåvortill ideellt och humanitärt arbete. Avdragsrätten skall gälla för enskildapersoner och avse bl.a. gåvor till trossamfund. Då det gäller sponsring av kulturaktiviteter villutskottet erinra om att i den mån sponsring kan bedömas som marknadsföring ärden avdragsgill för ett företag (se även artiklar i Svensk skattetidning1990:3). Någon ändring härvidlag bör inte komma till stånd. Motion Sk387avstyrks därför. Utskottet avstyrker även övriga motioner. Härvid hänvisarutskottet till vad skatteutskottet anförde , då liknande motionskravbehandlades. I sitt av godkända betänkande 1988/89:SkU20 anfördenämnda utskott bl.a. att såväl principiella som kontrolltekniska skäl liksomsvårigheten att åstadkomma en tillfredsställande gränsdragning mellanorganisationer till vilka bidrag skall kunna utges med avdragsrätt och andramottagare har ansetts tala mot att medverkar till en avdragsrätt avden här arten. Realisationsvinstreglerna för konst och antikviteter Det föreslås i propositionen att den nuvarandeskattefriheten för reavinster vid försäljning av lösöre o.d. som innehafts imer än slopas. Avtrappningen av skatteplikten tas bort. Reavinst skall vara en kapitalinkomst. Skatten skalldärför liksom på andra kapitalinkomster utgöra av vinsten. I fråga om lösöre som används för personligt bruk föreslåsatt reavinsten skall beskattas i den mån de sammanlagda vinsterna under åretöverstiger . I sådana fall får som ett alternativ till det verkligaingångsvärdet av försäljningspriset räknas som anskaffningskostnad.Övrigt lösöre m.m. beskattas fullt ut. 1 fråga om reaförluster föreslås i propositionen attavdrag inte skall medges för förluster på egendom som är avsedd för personligtbruk. För lös egendom som inte är avsedd för sådant bruk medges avdrag med 70 %av reaförlusterna. Vid benefika förvärv får mottagaren överta överlåtarensanskaffningsvärde. Beträffande frågan om avgränsningen av vad som skall ansesutgöra personligt lösöre hänvisar utskottet till propositionen (s. 474, se ävens. De här aktuella reavinstbestämmelserna föreslås bli intagna i 30 §lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. I motion Sk59 (m) yrkas avslag på propositionen i dennadel (yrkande 39). Ett likartat yrkande dock begränsat till konst ochantikviteter som används för personligt bruk framställs i motion Sk72 (m)yrkande 1. I andra hand yrkar dessa motionärer att det föreslagna fribeloppetskall höjas till . samt attreavinstbestämmelserna inte skall gälla vid försäljning /90:KrU8y dödsbo(yrkande 2). En under den allmänna motionstiden väckt motion Sk390 (m) syftar liksom motion SkS9 till att de nuvarande reavinstbestämmelserna påområdet skall bibehållas. Motionärerna bakom de redovisade motionerna anser att enbeskattning av det slag som föreslås i propositionen skulle bereda marken fören betydande grå eller svart marknad, där källarförsäljning eller försäljningvia radannons tar över och där allt vad valmöjlighet och äkthetsgarantier heterfår stryka på foten. Stölder och förfalskningar skulle underlättas.Motionärerna ansåg också att risken är stor för att särskilt värdefull konstlegalt eller illegalt förs ut ur för försäljning i utlandet. Utskottet ansluter sig till förslaget i propositionen.Utskottet hänvisar till de motiv för förslaget som där anförs (prop. Motionsyrkandena avstyrks således. Skattereformens effekter för de ideella folkrörelserna 1 proposition 110 lämnar föredragande statsrådet vissaavslutande synpunkter skaltereform. Han framhåller bl.a. att detär väsentligt att reformen följs upp och att dess effekter analyseras ingåendesamt hänvisar till att som angetts i propositionen en brett upplagd ekonomiskutvärdering bör komma till stånd. Vidare anför han följande (s. 641). Reformen har emellertid också särskilda effekter inomvissa avgränsade sektorer av samhällslivet. Även dessa bör bli föremål föruppföljning. Detta gäller t.ex, de ideella folkrörelserna såsomidrottsrörelsen och handikapprörelsen. Många av de regelförändringar som jagredovisar påverkar deras betingelser vissa positivt medan andra har negativaeffekter i form av ökade kostnader. Enligt min mening bör därförskattereformens effekter för folkrörelserna följas upp med särskilduppmärksamhet. Skulle det vid en sådan genomgång visa sig att icke avseddaeffekter uppkommer bör självfallet motverkande åtgärder vidtas. Dessa börredovisas senast i budgetpropositionen. vill jag framhålla att manmåste se till helhetsbilden när man bedömer utfallet. vill understryka vikten av alt den avregeringen förut skickade uppföljningen av skattereformens effekter för de ideella folk rörelserna sätts igång utan dröjsmål. Som framgår av vad som anförs i propositionen är regeringens avsikt inte att begränsa uppföljningen till endast vissa särskilt angivna folkrörelser. Med anledning av vad som anförs i två motioner Sk91 (s,fp) och Sk421 (c) vill utskottet dock särskilt framhålla att bl.a. de fria trossamfunden måste uppmärk sammas, då effekterna bedöms. Utskottet vill erinra om att på hemställan av kulturutskottet av andra skäl än skattereformen uttalat att bidraget till trossamfund bör höjas (bet. 1989/90:KrU13). Utskottet utgår från att vad kulturutskottet an fört med anledning av motionerna kommer att beaktas vid uppfölj ningen. Motionerna kan därför avslås. Enligtmotion SklOl (vpk) bör regeringen lägga 1989/90:KrU8y framförslag till hur de ideella organisationerna skall kompenseras för effekternaav skatteomläggningen. Motion Sk417 (c) synes ha ett likartat syfte i vadavser idrottsrörelsen, särskilt idrotten i . Med hänvisning till vad som anförs i propositionen ochtill vad som redovisats ovan avstyrks motionerna. I två motioner av företrädare för , Sk98yrkande 6 och Skl21 yrkande 6, förordas vid avslag på vissa andra krav imotionerna, vilka i huvudsak behandlats i det föregående att en utredningskall tillsättas för alt lösa finansieringen av folkrörelsearbetet. Motionskraven ger utskottet anledning att anföra följande.Efter förslag av regeringen beslöt om lagändringar somhade till syfte att ge folkrörelserna ökade möjligheter till inkomster avlotterier och spel (prop. 1987/88:141, bet. KrU22, rskr. Förra höstenbehandlade utskottet motioner om ytterligare förbättringar i fråga omfolkrörelsernas självfinansiering och kommer utskottet att behandlalikartade motioner. Då det gäller samhällsstödet till de ideella folkrörelsernahänvisar utskottet i första hand till sina betänkanden /90:KrU3 omfolkrörelser, 1989/90:KrU14 om ungdomsfrågor och 1989/90:KrU15 om anslag tillidrotten. Ytterligare finns skäl att erinra om det arbete som pågår inomstiftelse- och föreningsskattekommittén (Fi 1988:03). Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att riksdageninte nu bör ta initiativ till en utredning av det slag motionärerna förordar.Motionerna avstyrks därför. Frågor om ungdomar och folkrörelserna tas upp i tvåmotioner, Sk92 (s,fp) och Sk99 (s,fp). Förslagen syftar till ett ökat stöd tillföreningar med ungdomsidrott på programmet och till att resurser skall skapasför att säkerställa rekrytering och utbildning av ledare för barn- ochungdomsverksamhet inom folkrörelserna. Det synsätt som präglar motionerna står helt iöverensstämmelse med vad utskottet i olika sammanhang gett uttryck åt. Det ärdärför viktigt att vid den utvärdering som skall göras av regeringen särskilduppmärksamhet ägnas åt frågor om effekterna av skattereformen för barn- ochungdomsverksamhet. I sammanhanget vill utskottet framhålla att det måsteankomma på de olika organisationerna att inom ramen för sina resurser bedömavilken inriktning deras verksamhet skall ha. Det är också självklart att jubättre resurser en organisation har, desto större möjligheter finns att påolika sätt ge stöd åt barn- och ungdomsverksamheten. Utskottet utgår från attvad utskottet anfört med anledning av motionerna kommer att beaktas viduppföljningen av skattereformen. Motionerna kan därför avslås. Utskottet behandlar slutligen motion Sk53 (m) såvitt däriyrkas att som sin mening skall ge regeringen till känna vad som imotionen anförs om idrottsrörelsen som fri, obunden organisation (yrkande 1). Utskottet kan även då det gäller detta motionsyrkande heltansluta sig till synsättet i motionen. Detta synsätt har präglat och präglar utskottetsårliga bedömning av stödet till idrotten och av andra idrotts- l989/90:KrU8y Demedel som anvisas över statsbudgeten till får användasmycket fritt av idrottsrörelsen. Utskottet vill i detta sammanhang också erinraom att sedan efter förslag av regeringen och medtillstyrkande av utskottet beslutat att skall få en ökadfrihet att använda anvisade medel till ungdomsverksamhet (bet. 1989/90:KrU15). Utskottet anser att det mot bakgrund av det anförda inteär erforderligt med någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (fjp), (),(), (), (), (),(), (), (vpk),(), (), () och (). Idrottsrörelsen och andra folkrörelser , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Ianslutning" och på s. 4 slutar med "turismensutvecklingsmöjligheter" bort ha följande lydelse: Beslutet att vid det senaste årsskiftet ta bortreduceringsreglerna i fråga om hotell- och restaurangverksamhet ett beslutsom företrädare för moderata samlingspartiet motsatte sig har fått olyckligakonsekvenser. Redan nu har omsättningen sjunkit med jämfört med år 1989.Att öka skatteuttaget inom hotell- och restaurangverksamhet ökar kostnadernaför utländska turister i . Prisstrukturen i vårt land är sådan att mångautländska turister redan tidigare uppfattat som dyrt att besöka. Degenomförda skattehöjningarna kommer avsevärt att öka kostnaderna för bådeutländska och svenska turister i . Resultatet kan förväntas bli attfårre utländska turister besöker vårt land och att fler svenskar väljer attförlägga sin semester utanför . Utskottet vill påpeka att den s.k. turistmomsen, som finnsi flertalet , ligger på en avsevärt lägre nivå än den svenska. Motbakgrund av det anförda förordar utskottet att den /90:KrU8y årsskiftetgällande reducerade mervärdeskatten av den fulla momsen skallåterinföras fr.o.m. den . Även förslaget från regeringen om mervärdeskatt på inrikespersontransporter bör avvisas av skatteutskottet. Också denna beskattningdrabbar turismen likaväl som bl.a. den vanliga kollektivtrafiken. Utskottet vill slutligen framhålla att ett beslut avriksdagen i enlighet med vad utskottet förordat skulle vara ägnat att i höggrad förbättra konkurrenskraft som turistland. Beslutet skulle ocksåfå betydelse för idrottsrörelsen och andra folkrörelser. Idrottsrörelsen och andra folkrörelser och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med "Då det" och på s.4 slutar med "turismens utvecklingsmöjligheter" bort ha följandelydelse: Utskottet biträder de förslag som lagts fram bl.a. i ettflertal motioner av företrädare för om ett återinförande avreducerad mervärdeskatt på serverings- och hotelltjänster. Ett beslut härom ärav betydelse för såväl idrotts- och andra folkrörelser som för turismen, inteminst utlandsturismen. I enlighet med centerkrav bör även inrikespersontransporter undantas från mervärdeskatteplikt, något som skulle varaägnat att avlasta framför allt idrottsrörelsen men också turismen storakostnader. Reduceringsreglerna på fastighetsområdet bör bibehållas till gagnför föreningslivet, som har stora kostnader för nyinvesteringar i lokaler. Ett genomförande (= utskottet två stycken) avmervärdeskatteomläggningen. I enlighet med vad som förordades i motionerna Sk667yrkande 2 och Sk696 yrkande 3, vilka väcktes under den allmänna motionstiden iår, är det också angeläget att andra mervärdeskattevidgningar, som harbetydelse för turismen, avslås och att även för turismen positiva förslaggenomförs i detta sammanhang. Det får ankomma på skatteutskottet att göra enbedömning i detta hänseende. , l..ars och (alla m)anser att del den av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Enligtförslaget" och på s. 5 slutar med "från mervärdeskatteplikt"bort ha följande lydelse: I propositionen har regeringen tagit hänsyn till denkritik som framförts mot tankarna på en skattebeläggning av kultur och nöjen.Det är, som framhålls i motion SklOS av företrädare för moderatasamlingspartiet, uppenbart att regeringen av fruktan för en opinion blandkulturskapare gjort avsteg från utgångspunkten att mervärdeskattebasen iprincip skall omfatta alla varor och tjänster. 1 det föregående har utskottet föreslagit vissaförbättringar av rege ringsförslaget, nämligen genom att förorda att konserter och cirkusfö- ' ' reställningar undantas från skatteplikten. Detta är emellertid inte till- Nya gränsdragningsproblem uppstår och för gemene man 1989/90:KrU8y obegripligaskillnader i behandlingen av bl.a. olika kulturaktiviteter uppstår. Detsammagäller inte minst sportområdet, där det är obegripligt att sporter, därlokaler tillhandahålls av enskilda näringsidkare utan något samhällsstöd exempelvis bowling dessutom skall drabbas av mervärdeskatt. Enligt utskottetsmening måste hela området kultur och nöjen, däri inräknat sport- ochidrottsevenemang, undantas från mervärdeskalteplikt. förordaratt skatteutskottet beslutar härom. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Enligt förslaget"och på s. 5 slutar med "från mervärdeskatteplikt" bort ha följandelydelse: 1 det föregående har utskottet bl.a. med anledning av enmotion av företrädare för föreslagit att konserter ochcirkusföreställningar befrias från mervärdeskatteplikt. Detta är dock intetillräckligt för att tillgodose de önskemål som finns på det här aktuellaområdet. Såväl med hänsyn till föreliggande avgränsningsproblem som, framförallt, med hänsyn till att det inte bör göras någon skiktning i skattemäs-sigthänseende på grundval av vad som kan uppfattas som fin och mindre fin kultur,måste hela sektorn undantas från mervärdeskatteplikt. Det gäller bådedanstillställningar och andra evenemang som med utgångspunkt i propositionensindelning räknas som kultur och nöjen. Utskottets ställningtagande innebär även att sport- ochidrottsevenemang i dess helhet bör undantas då det sker en breddning av mervärdeskatteunderlaget. , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "genom ställningstagandet" bort ha följandelydelse: Som framhålls i motion SklOS av företrädare för moderatasamlingspartiet finns i proposition 111 ett antal märkliga gränsdragningaräven inom massmedieområdet. Bl.a. undanias verksamhet medhänvisning till företagets public service-roll som det -konstaterasatt mervärdeskatt skall utgå för programinsamling ochprogramdistribution. Detta innebär att en höjning av motta-garavgiften måsteske i motsvarande mån. Utskottet kan inte godta denna bedömning och förordardärför att även programinsamling och programdistribution för SverigesRadio undantas från mervärdeskatteplikt. I enlighet med vad som också anförs i den nämnda motionen drabbas även närradioföreningarna av regeringens förslag, nämligen genom att de inte får möjlighet att dra av ingående mervärdeskatt, 18 eftersomföreningarna inte anses bedriva yrkesmässig verksamhet, me- dan deraskostnader för mervärdeskatt ökar. Det anförda understryker 1989/90:KrU8y önskvärdhetenav att föreslagna mervärdeskattebreddningar och mervärdeskattehöjningaravvisas.