yttr · GD05LU3 · 1989-12-31 00:00:00 — Justitieutskottethar berett lagutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1989/90:85 omny summarisk process jämte motionerna 1989/90:Ju402 av m.fl (c),1989/90:Ju23 av (), 1989/90:Ju24 av (),1989/90:Ju25 av () och 1989/90:Ju26 av m.fl.(c). Summariskprocess är den gemensamma benämningen för handläggning av mål om lagsökning,betalningsföreläggande och handräckning. Sådana mål handläggs för närvarandevid tingsrätterna och processen går ut på att den som har ett krav mot någonannan skall kunna få detta fastställt på ett enkelt, snabbt och billigt sätt.Lagsökning och betalningsföreläggande avser penningfordringar medanhandräckning avser andra krav, exempelvis att en hyresgäst skall avhysas. Medtingsrättens avgörande som grund kan utmätning eller annan verkställighetbegäras hos kronofogdemyndigheten. Bestämmelser om lagsökning ochbetalningsföreläggande finns i lagsökningslagen (1946:808) medan handräckningregleras i handräckningslagen (1981:847). Ipropositionen föreslår regeringen en helt ny summarisk process. Reglerna om dennya processen föreslås bli införda i en enda lag som avses träda i kraft den 1januari 1992. Förslaget innebär att handläggningen flyttas från tingsrätternatill kronofogdemyndigheterna och blir enklare och mer enhetlig än i dag.Lagsökning och betalningsföreläggande sammanförs till en enda processform betalningsföreläggande som skall stå öppen för alla slags penningfordringarnär saken är sådan att en förlikning mellan parterna är tillåten. Svaranden kangenom ett enkelt bestridande undvika att förklaras betalningsskyldig.Handräckningsmålen följer enligt förslaget normalt samma regler som målen ombetalningsföreläggande. En ny handräckningsform särskild handräckning införs för att man i vissa fall utan omgång skall kunna återställa olovligenrubbad besittning eller vidta annan rättelse. Leder förfarandet inom densummariska processen till ett verkställbart avgörande ett utslag skallkronofogdemyndigheten i princip verkställa utslaget utan någon ny ansökan. Omsvaranden bestrider sökandens anspråk skall målet normalt överflyttas frånkronofogdemyndigheten till tingsrätten för fortsatt handläggning. Enförutsättning härför är dock att sökanden begär det. 1 1989/90. 1989/90 LU3y 1 motionerna Ju402, Ju24, Ju25 och Ju26 framförs krav påatt 1989/90:LU3y reformen inte skall genomföras. Enligt motionärerna kommerrättsväsendets lokala förankring att äventyras om handläggningen av densummariska processen överförs från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna.Reformen kan sålunda komma att leda till att mindre tingsrätter måste läggasner. I motionerna Ju24, Ju25 och Ju26 framförs dessutom kritik frånrättssäkerhetsaspekter mot förslaget att kronofogdemyndigheten skall handläggajudiciella frågor; sådana spörsmål bör enligt motionärerna förbehållasdomstolarna. Motionären i motion Ju23 yrkar att bestämmelserna i lagen om nären ansökan skall avvisas kompletteras med en regel om avvisning också dåansökningen är t.ex. oskälig eller djupt oetisk. I samband med utskottets behandling av ärendet harföreträdare för () lämnat upplysningar om behovet avresursförstärkningar till kronofogdemyndigheterna inför reformen. Lagutskottethar beslutat att avge yttrande och får anföra följande. Enligt utskottets mening är det av flera skäl angelägetatt rättsordningen erbjuder borgenärerna ett snabbt, billigt och enkeltförfarande för att de skall kunna få sina fordringar indrivna när gäldenäreninte betalar i rätt tid. Ett ineflektivt system för indrivning för sålunda lättmed sig att den allmänna betalningsmoralen i samhället försämras. Det förhållersig också så att borgenärernas möjligheter att utverka betalning från betalningsovilligagäldenärer påverkar villkoren vid kredit-givning. Brister i indrivningssystemetmedför att borgenärerna tvingas ställa upp mera oförmånliga villkor än vad someljest skulle varit fallet, något som drabbar både de försumliga gäldenärerna ochdem som betalar . De kostnader och förluster som orsakas borgenärernakommer vidare att fördelas över hela gäldenärskollektivet i form av exempelvishögre priser. Inkassoåtgärder, summarisk process och verkställighetutgör tre led i det nuvarande indrivningsförfarandet. Även om systemet i stortsett har fungerat tillfredsställande har en reform på området varitaktuell. Som närmare utvecklas i propositionen tillgodoser förfarandet enligtlagsökningslagen inte fullt ut dagens krav på snabbhet, effektivitet och lågakostnader. En betydande nackdel är vidare att borgenärerna tvingas att förstutverka en exekutionsurkund hos tingsrätten och sedan vända sig tillkronofogdemyndigheten för att få den verkställd. Indrivningen blir härmedtämligen tidsödande. Mot den angivna bakgrunden ser utskottet medtillfredsställelse att regeringen nu framlagt förslag till en ny ordning förden summariska processen, och utskottet ställer sig bakom att i huvudsakenhetliga regler nu införs för handläggningen av krav på pengar och andra krav. Som tidigare redovisats föreslås i propositionen att detnya summa riska förfarandet skall handhas av kronofogdemyndigheterna. Det ank ommer inte på lagutskottet att bedöma förslagets konsekvenser för tingsrätternas del. Utskottet vill emellertid framhålla att den reform av exekutionsväsendet som genomfördes har skapat förutsättning ar för att kronofogdemyndigheterna skall kunna svara för handlägg- 2 ningen av den summariska processen. Reformen innebar bl.a. att det av landetsdåvarande 81 kronofogdemyndigheter bildades 24 myndig- 1989/90:LU3y heter medlänet som verksamhetsområde. Varje kronofogdemyndighet kan således numeraförutsättas ha tillgång till erforderlig juridisk kompetens. Den ökadekompetensen hos myndigheterna har också medfört att nya och juridisktkomplicerade uppgifter har kunnat läggas på kronofogdemyndigheterna. Somexempel härpå vill utskottet hänvisa till att kronofogdemyndigheternaanförtrotts uppgifterna att vara tillsynsmyndighet i konkurs samt att svara förexekutiv försäljning av fast egendom. Det finns enligt utskottets mening ingenanledning att befara att myndigheterna inte skulle kunna överta jämväl densummariska processen. De nya arbetsuppgifterna medför dock att kronofogdemyndigheternamåste tillföras ytterligare resurser. I propositionen anges attkronofogdemyndigheterna kommer att kunna handlägga den summariska processen medväsentligt mindre personalstyrka än vad som beräknas åtgå vidtingsrätterna. Med utgångspunkt i normer förpersonaldimensionering vid tingsrätter tar den summariska processenuppskattningsvis i anspråk räknat i årsarbetskrafter ett tiotal lagfarnadomare, omkring 80 tingsnotarier och 280 domstolsbiträden. Vid en överföring avden summariska processen till kronofogdemyndigheterna beräknas personalbehovettill 25 jurister och 195 assistenter. Det mindre personalbehovet beror enligtdepartementschefen dels på ADB-hantering och andra rationaliseringar, dels påförenklingar i den nya processen. Företrädare för har inför utskottetuppgett att kronofogdemyndigheterna enligt deras beräkning skall kunnahandlägga den summariska processen med den personalstyrka som anges ipropositionen. Enligt RSV bör eventuellt också verkets exekutionsavdelningtillföras en av juristtjänsterna. Utskottet finner nu inte anledning att ifrågasättaberäkningen av kronofogdemyndigheternas behov av resurstillskott. Utskottetvill emellertid understryka det angelägna i att regeringen noga följer utvecklingenoch tar de initiativ som erfordras om det skulle visa sig att ytterligareresurser måste tillföras myndigheterna. Utskottet vill också betona vikten avatt myndigheterna erhåller det ADB-stöd som erfordras. Med anledning av den kritik som framförs i motionerna motatt handläggningen av den summariska processen koncentreras från 97 tingsrätter till landets 24 kronofogdemyndigheter vill utskottet påpeka att kronofogdemyndigheternas verksamhet inte är koncentrerad till endast centralorterna. I betydande utsträckning bedrivs också verksam het vid s.k. kronokontor som ofta återfinns på de orter som tidigare haft en kronofogdemyndighet. Det förekommer även att personal från kronofogdemyndigheterna är utstationerade på särskilda orter, s.k. stationeringar. Av departementschefens uttalanden i propositionen framgår att de som vill utnyttja den summariska processen kommer att kunna ge in ansökningarna till kronokontoren oavsett om målen sedan faktiskt skall handläggas där eller inte. En annan ordning skulle enligt hennes uppfattning vara för svårhanterlig för både myndigheter- 3 Frågan var inom respektive län själva handläggning- en skall ske bör enligt departementschefens uppfattning regleras i 1989/90:LU3y Förträdarna för RSV har inför utskottet upplyst att handläggning av målen planeras ske vid kronofogdemyndigheternascentralkontor men att, om detta i något län skullevisa sig vara opraktiskt, andra lösningar kan tänkas i vissa fall. Det haräven uppgivits att tjänstemännen vid kronokontoren skall kunnalämna upplysning i frågor som rör den summariska processen. Enligt utskottets mening är det givetvis viktigt att denföreslagna reformen inte försämrar den rättssökande allmänhetens möjligheteratt kunna ta tillvara sin rätt inom den summariska processen. Med den ipropositionen föreslagna ordningen kommer dock möjligheterna till personligkontakt med den myndighet som handlägger ärendena inte att förändras nämnvärt iförhållande till vad som gäller. I sammanhanget bör även beaktas attbehovet av personliga kontakter sannolikt kommer att bli litet eftersom detsummariska förfarandet bara innehåller skriftliga moment och avalla ansökningar enligt beräkningar i propositionen kommer att ske med hjälpav något ADB-medium. Med hänsyn till det anförda saknas enligt utskottetsmening anledning befara att den föreslagna reformen kommer att medföra någonförsämring för den rättssökande allmänheten. Tvärtom uppkommer det särskiltför borgenärerna fördelar genom att en och samma myndighet i fortsättningenskall svara för både den summariska processen och verkställigheten. I motionerna Ju24, Ju25 och Ju26 riktas kritik mot att detskall förekomma rättslig prövning vid kronofogdemyndigheterna. I denna frågauttalar departementschefen dels att den summariska processen enligt hennesuppfattning inte är rättskipning i egentlig mening, dels att kronofogdemyndigheten,bortsett från en viss formell granskning, i de allra flesta av målen endastskall ha att konstatera huruvida svaranden bestritt ansökningen eller ej.Utskottet ansluter sig till dessa uttalanden. Endast i mål om särskildhandräckning kan det förekomma ett visst mått av materiell prövning;kronofogdemyndigheten kan inte bara bifalla utan även avslå en ansökan omsärskild handräckning. Som utskottet redan tidigare påpekat får emellertidkronofogdemyndigheterna numera förutsättas ha tillgång till den juridiskakompetens som krävs för handläggning av målen inom den summariska processen.Nya juristtjänster skall även tillföras myndigheterna. Utskottet kan med hänsyntill det sagda inte dela motionärernas farhågor för att rättssäkerhetenäventyras om reformen genomförs. Det bör i sammanhanget påpekas att det genomresursförstärkningarna till kronofogdemyndigheterna skapas utrymme för att entjänsteman endast i undantagsfall skall behöva handlägga mål inom ramen förden summariska processen som han har hand om vekställighetsåtgärder.Med hänsyn till vikten av att allmänheten har förtroende för kronofogdemyndigheternasopartiskhet är det enligt utskottets mening angeläget att den nya verksamhetenockså organiseras på detta sätt. 1 propositionen föreslås att en ansökan i den summariskaprocessen skall avvisas om den avser en åtgärd som inte omfattas av den föreslag- 4 na lageneller om det finns något annat hinder mot att ansökningen tas upp (21 §). Enligt motionJu23 bör en ansökan avvisas, inte bara i de 1989/90:LU3y fall som föreslås ipropositionen, utan även i en rad andra fall, t.ex. om svaranden inte ienlighet med god inkassosed fått tillfålle att yttra sig innan ansökan lämnasin eller om ansökan inlämnats av ett inkassoföretag vars verksamhet står istrid med inkassolagen (1974:182). Enligt utskottets mening tar förslaget imotionen uteslutande sikte på inkassoverksamheten. Eventuella onöjaktigheter isådan verksamhet bör åtgärdas inom ramen för inkassolagen och inte genomföreskrifter i lagen om summarisk process. Med hänsyn härtill bör enligtutskottets mening motionen avslås. Utskottetförordar sammanfattningsvis att det i propositionen framlagda förslaget tillny summarisk process genomförs samt att de i ärendet aktuella motionernaavslås. Utöverdet anförda föranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden frånlagutskottets sida. Stockholmden På lagutskottets vägnar Närvarande:Rolf (), (), (), (), (), (), (), GunnarThollander (s), (), (), (),(), (vpk), (), AnitaJönsson (s), () och (). och (båda c) anser debatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 2 med "Somtidigare" och slutar på s. 4 med "detta sätt" bort ha följandelydelse: Eftersomdet ankommer på justitieutskottet och inte på lagutskottet att bedöma vilkakonsekvenser de i propositionen framlagda förslagen kan komma att medföra förtingsrätternas del berör utskottet endast de frågor som ligger inom utskottetsberedningsområde. mening finns det inget att erinra mot förslaget att föra sammanlagsökning och betalningsföreläggande till en enda processform. Även förslagetom att dela upp institutet handräckning i två skilda former bör godtas.Emellertid anser utskottet inte att det finns anledning att flytta över heladen summariska processen från tingsrätterna till kronofogdemyndigheterna. Motdenna del av förslaget i propositionen kan åtskilliga invändningar resas. Ett tungtvägande skäl mot att överflytta den summariska processen 1989/90:LU3y tillkronofogdemyndigheterna är att förfarandet alltjämt kommer att innehållajudiciella inslag. Denna omständighet gör att prövningen frånrättssäkerhetssynpunkt bör hållas skild från det exekutiva förfarandet. Detinger nämligen starka betänkligheter att lägga över förfarandet till ettutpräglat verkställande organ som kronofogdemyndigheterna. En överföring av den summariska processen från 97tingsrätter till landets 24 kronofogdemyndigheter innebär en allvarligförsämring av rättskipningens lokala förankring. Den centralisering som denföreslagna förändringen innebär kommer vidare att försämra den rättssökandeallmänhetens möjligheter att kunna ta tillvara sin rätt inom den summariskaprocessen. har visserligen försäkrat att det även vid de s.k.kronokontoren skall finnas befattningshavare som skall kunna lämna upplysningarom den summariska processen. Även om så blir fallet kommer reformen attinnebära en försämring eftersom målen inte kommer att handläggas vidkronokontoren utan vid centralkontoren. Ytterligare en omständighet som talar mot att nuöverflytta den summariska processen till tingsrätterna är att denna nyordningföregriper den översyn av de allmänna domstolarnas uppgifter, arbetssätt ochorganisation som påbörjats av den tillsatta domstolsutredningen.Enligt utskottets mening ter det sig naturligt att domstolsutredningen, medutgångspunkt i en helhetsbedömning av domstolssystemet, även får bedöma ochframlägga förslag om vid vilket forum handläggningen av den summariskaprocessen lämpligen bör ske. deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet förordar" och slutar med "motionernaavslås" bort ha följande lydelse: Det anförda leder utskottet till uppfattningen attförslaget i propositionen inte bör genomföras. Utskottet tillstyrker såledesbifall till motionerna Ju402, Ju24, Ju25 och Ju 26. Motion Ju23 avstyrks. deb att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 2med "Som tidigare" och slutar på s. 4 med "detta sätt" bortha följande lydelse: Utskottet vill inledningsvis anmärka att det inte ankommerpå utskottet att bedöma vilka konsekvenser de i propositionen presenteradeförslagen kan komma att medföra för tingsrätternas del. Som tidigare redovisats föreslås i propositionen att detnya summariska förfarandet skall handhas av kronofogdemyndigheterna. 3 § regeringsformen får rättstvist mellan enskilda inte utan stöd av lagavgöras av annan myndighet än domstol. Även om bestämmelsen inte innebär någotförbud mot att låta myndigheter avgöra rättstvister kan det enligt utskottetändå från principiella utgångspunkter anföras vissa betänkligheter mot attkronofogdemyndigheterna skall handha uppgift att uppta mål till materiellprövning. En myndighet som anförtros rättskipningsuppgifter bör inte ocksåhandlägga frågor omverkställighet av avgöranden; ett sådant förhållande kan leda till att1989/90:LU3y allmänheten kan ifrågasätta myndighetens förmåga att opartisktavgöra olika mål. Kronfogdemyndigheterna sysslar inte bara medfrågor om verkställighet utan företräder även staten som skatteborgenär.Härigenom kan, om den föreslagna förändringen av den summariska processengenomförs, en kronofogdemydighet komma att avgöra ett mål om betalningsföreläggandedär myndigheten står som sökande i egenskap av företrädare förstaten. En överföring av den summariska processen från 97tingsrätter till landets 24 kronofogdemyndigheter innebär en allvarligförsämring av rättskipningens lokala förankring. Den centralisering som denföreslagna förändringen innebär kommer vidare att försämra den rättssökandeallmänhetens möjligheter att kunna ta tillvara sin rätt inom den summariskaprocessen. har visserligen försäkrat att det även vid de s.k.kronokontoren skall finnas befattningshavare som skall kunna lämna upplysningarom den summariska processen. Även om så blir fallet kommer reformen attinnebära en försämring eftersom målen inte kommer att handläggas vidkronokontoren utan vid centralkontoren. Ytterligare en omständighet som talar mot att nuöverflytta den summariska processen till tingsrätterna är att denna nyordningföregriper den översyn av de allmänna domstolarnas uppgifter, arbetssätt ochorganisation som påbörjats av den tillsatta domstolsutredningen.Enligt utskottets mening ter det sig naturligt att domstolsutredningen, medutgångspunkt i en helhetsbedömning av domstolssystemet, även får bedöma ochframlägga förslag om i vilket forum handläggningen av den summariska processenlämpligen bör ske. Förslaget i propositionen bygger på förutsättningen attkronofogdemyndigheterna tillförs ytterligare resurser. Enligtdepartementschefen skall denna resursförstärkning i väsentlig omfattning kommatill stånd genom att personal på tingsrätterna som handlägger den summariskaprocessen skall söka sig till kronofogdemyndigheterna. Enligt enenkätundersökning som de gröna låtit utföra visar det sigemellertid att det saknas fog för antagandet att räkna med att personalen fråntingsrätterna kommer att flytta över till kronofogdemyndigheterna. Dennaförlust av kompetens och erfarenhet kommer att få menlig inverkan påefiektivitet och rättssäkerhet till dess ny erfarenhetbyggts upp. Sammanfattningsvis har utskottet inget att invända mot attdet sker en förenkling av den summariska processen. Även om det genom denreform av exekutionsväsendet som genomfördes skapades förutsättningarför att kronofogdemyndigheterna skall kunna svara för handläggningen av densummariska processen anser utkottet i enlighet med vad som ovan anförts attmålen av bl.a. hänsyn till rättssäkerheten alltjämt bör handläggas avtingsrätterna. deb att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet förordar" och slutar med "motionernaavslås" bort ha följande lydelse: Motbakgrund av det anförda vill lagutskottet förorda att justitieut- 1989/90:LU3yskottet hemställer att med bifall till motion Ju25 dels avslårproposition 1989/90:85 om ny summarisk process, dels hos regeringen begär ettnytt förslag till lag om summarisk process där handläggningen av målen skallske vid tingsrätt. Ställningstagandet innebär att motionerna Ju402, JU24 ochJu26 blir tillgodosedda. Motion Ju23 avstyrks. gotab 96565, 1990